2007

Kína - Befektetési lehetőség magyar agrártechnológiai vállalatoknak
Forrás: Sanghaji Magyar Főkonzulátus
2007. 02. 01.
 
A 700ezres lélekszámú Jinshan kerület Sanghaj déli részén fekszik, a Hangcsoui öböl partján. Több autópálya köti össze a város központjával, amely 40 kilométerre esik tőle, és hamarosan nagy sebességű vasúttal is elérhetővé válik. A városrész gazdasági hajtóerejét az itt megtelepedett vegyipari cégek jelentik. A világ legnagyobb vegyipari vállalatai, koncentráltan e kerületben hozták létre gyártó kapacitásukat. 
 
Jinshan további fejlesztése két irányba halad: egyrészt magas technológiai színvonalat képviselő mezőgazdasági minta negyed létrehozása (ennek alapjai rendelkezésre állnak), másrészt tengerparti üzleti és üdülőövezet kialakítása felé. Ez utóbbi projekt részeként épült meg Sanghaj mindmáig egyedülálló, fürdésre alkalmas tengerparti strandja, illetve hozzá kapcsolódó szálloda, kiszolgáló létesítmény.
 
A kerület, a sanghaji kormányzat elképzelései szerint, a 2010. évi Világkiállítás kiemelt üdülőövezete lesz. A helyi vezetés kedvező feltételeket ajánl külföldi befektetők számára, és jól tudnák hasznosítani a magyar mezőgazdasági technológiát, szakmai tapasztalatokat is. 
 
Sanghaj és környéke kiváló infrastruktúrával és jelentős fizetőképes kereslettel bír. Mindez távlatilag jó pozíciókat biztosíthat a magyar agrártechnológiák és termékek piacra juttatásához is.

Kormányszóvivői sajtótájékoztató 
(A tájékoztatót Gál J. Zoltán kabinetfőnök tartotta) 
2007. 04. 11.

A kormány mai ülésén tárgyalt a 2010-es sanghaji expón való magyar részvételről is.
A magyar külpolitikai stratégia egyik kiemelt célja az ázsiai gazdasági kapcsolatok elmélyítése, és erre jó lehetőséget a kínál 2010-ben Sanghajban tartandó világkiállítás. A kormány egy évvel ezelőtt döntött úgy, hogy Magyarország részt vesz a 2010. május 1-je és október 31-e között rendezendő kínai expón. Ma arról határozott a kabinet, hogy Magyarország méltó bemutatkozására és szereplésére 3,3 milliárd forintot biztosít a költségvetésből. A világkiállításon való részvétellel mód nyílik a kétoldalú kapcsolatok további fejlesztésére, kiemelten a gazdasági kapcsolatok és a kereskedelmi forgalom növelésére. A világkiállítás hozzájárulhat a gazdasági szereplők közötti kapcsolatok elmélyítéséhez is. Emellett fontos, hogy minél több turistát csábítsunk Magyarországra. Sanghajban önálló pavilonja lesz Magyarországnak. Magyar hetet is rendezünk, művészeti, gazdasági bemutatókkal. Erről az összegről azt kell tudni, hogy a 80 százaléka majd a 2010-es költségvetésben jelentkezik. 2007-ben a költségvetés általános tartalékából 160 milliót költünk erre a célra, következő években a Miniszterelnöki Hivatal költségvetési fejezete biztosítja a szükséges forrásokat. 

Kínai írásjelről mintázták a hotelt 
2007.04.

(hg.hu) Shanghai új szimbóluma lesz a Ren épület, melyet egy kínai írásjelről mintázott a tervező dán csapat. Az ezer szobás hotelnek is helyet adó, légiesen könnyed és lukacsos szerkezetű épület 2010-re készül el.  

A Shanghai-ban épülő Ren, az azonos nevű kínai írásjel (人 – amely leginkább az európai ipszilon fordított megfelelőjére hasonlít) formáját mintázza. A két oldalról induló lábak egybecsavarodva emelkednek az égbe. A torony külsejét lukacsos szerkezetű héj teszi könnyeddé. 
Az összesen kétszázötvenezer négyzetméter alapterületű építmény két oldalán, vagyis a lábakban lakóhelyiségek, sportcentrum és fürdőcentrum és konferenciaközpont kap helyet, a torony részben pedig ezerszobás szállodát alakítanak ki.

A Bjarke Ingels Group megkapó épülete Shanghai új jelképévé válhat, és a tervek szerint 2010-re, a „Jobb város, jobb élet” mottójú világkiállításra készül el.

A világkiállításról tárgyalt Göncz Sanghajban
2007-04-16

(MTI) A 2010-es sanghaji világkiállításon való magyar részvétel feltételeiről, valamint a kulturális kapcsolatok továbbfejlesztéséről tárgyalt hétfőn, kínai látogatásának első napján Göncz Kinga külügyminiszter Sanghaj város vezetőivel - tájékoztatta az MTI-t telefonon Polgár Viktor külügyi szóvivő.

Göncz a 2010. évi világkiállítás szervezőbizottságának tagjaival folytatott megbeszélést a magyar pavilon kiállítási feltételeitől. A külügyminiszter asszony a tárgyaláson javasolta, hogy Budapest legyen a sanghaji expó kelet-európai regionális promóciós központja, illetve felajánlotta, hogy Magyarország egy világszínvonalú szennyvízkezelő rendszert szállítana a világkiállításra. A magyar részvételről szóló szerződést várhatóan szeptemberben fogják megkötni.

A magyar külügyek vezetője ezt követően a városi önkormányzat vezetőivel, köztük Tang Teng-csie (Tang Dengjie) polgármester-helyettessel a kapcsolatok továbbfejlesztéséről, egyebek mellett egy Sanghaj-Budapest közvetlen légi járat indításáról tárgyalt. Felmerült továbbá az Európai Unió 2010-es kulturális fővárosának választott Pécs és az ugyanebben az évben világkiállítást rendező Sanghaj közötti szorosabb együttműködés kialakítása is.

A megbeszéléseken szóba kerültek a 2007 őszén, illetve 2008 tavaszán Kína tizenegy városában tartandó - kulturális és üzleti rendezvényeket, bemutatókat és találkozókat magukban foglaló - magyar évadok, amelyeknek egyik kiemelt helyszíne Sanghaj lesz. A miniszter javaslatot tett a rendezvények végleges terveiről folyó egyeztetés beindítására.
Göncz Kinga holnap Pekingben folytatja háromnapos hivatalos kínai látogatását.

Pekingbe várják a magyar miniszterelnököt
2007. 04. 19.

(NOL) Távol-keleti útja első állomásán, Dél-Koreában a legnagyobb diplomáciai sikernek a demarkációs vonal mentén, de az északi oldalon épült Keszong ipari régióban tett látogatását értékelte lapunknak Göncz Kinga külügyminiszter. Személyében először járt harmadik ország külügyminisztere a főként észak-koreaiakat foglalkoztató, dél-koreaiak által üzemeltetett régióban. 
	
Ezzel - ahogy mondta - hazánk határozott állásfoglalást tett a déliek északot segítő kezdeményezése mellett. Göncz a magyarországi Hankook gumigyártó cég kapcsán azt is felvetette tárgyalópartnereinek, hogy az utóbbi években Magyarország számára több kedvezőtlen döntés is született az ottani vállalatoknál, s ezt újra lehetne gondolni. 
A 2007 őszén és 2008 tavaszán 11 kínai városban megrendezésre kerülő, hazánk határozottabb jelenlétet ígérő magyar évad előkészítése állt Göncz Kinga külügyminiszter kedden és szerdán zajlott pekingi tárgyalásainak középpontjában. A kulturális programokra - komolyzenei koncertek, bábelőadások - épülő gazdasági és turisztikai programsorozat tervezetét Shun Jiazheng kulturális miniszternek nyújtotta át egyeztetésre. Elmondta, hogy valójában segítséget kért a programsorozat lebonyolításához, s a kínai partnerek teljes támogatásukról biztosították. Peking többek között a magyar miniszterelnököt is szívesen látja majd az évad megnyitásán. 

Göncz találkozott kínai kollégájával, Li Zhaoxing külügyminiszterrel is. Elmondása szerint kínai kérésre részletes tájékoztatót adott a Koszovó körül kialakult helyzetről, míg ő az észak-koreai nukleáris feszültségről folytatott hatoldalú tárgyalásokról kapott hasonlót. A miniszter a sajtó képviselői előtt megerősítette a kínai diplomáciai kapcsolatok belépőjének számító kijelentéseket: Magyarország támogatja az "egy Kína-elvet", valamint - amenynyiben Kína teljesíti a nemzetközi közösség által támasztott elvárásokat - támogatja Kína piacgazdasági státusát és az országgal szemben fennálló fegyverembargó eltörlését. 

Göncz a rendszerváltás után megfakult kétoldalú kapcsolatok újraélesztésével kapcsolatban elmondta, érezhető a korábbi szorosabb együttműködés emléke. Kína fontos európai partnernek tekinti hazánkat, mivel a gyors változás következtében kialakult kínai társadalom újszerű sokszínűsége sokban hasonlít hazánkéra - tette hozzá a külügy vezetője. Pekingi programjai közt a miniszter a helyi magyarok által szervezett nemzetközi amatőr futballbajnokság, a Puskás-emlékverseny díjait is átadta. 

Megelőzően Sanghajban járt, ott főként a 2010-es világkiállítás magyar vonatkozásairól esett szó. Göncz javasolta, hogy az ugyanebben az évben Európa kulturális fővárosának kinevezett Pécs kapcsán Magyarország legyen az expó regionális promóciós központja, továbbá felajánlott egy világszínvonalú magyar szennyvízkezelő rendszert is. A Kínával folytatott kereskedelem forgalma jelenleg 4,7 milliárd dollár - ebből az utóbbi évben 90 százalékkal nőtt magyar export csak 0,7 milliárd dollárt tesz ki. 

Magyar évad kezdődik szeptemberben Kína több városában
2007. 04. 19

(MRO) Vonzóvá szeretnénk tenni Magyarországot a befektetőknek és a turistáknak, s eközben többet szeretnénk eladni. Magyar kulturális és gazdasági évadot rendezünk ősztől nyolc hónapon át közel tucatnyi kínai városban. Pekingbe, illetve Sanghajba várják a magyar kormányfőt.
Göncz Kinga, aki öt napos munkalátogatáson vett részt Kínában, elsősorban azért jött, hogy politikailag előkészítse az idén szeptemberben kezdődő magyar kulturális és gazdasági évadot. A nyolc hónaposra tervezett közel tucatnyi kínai nagy várost érintő bemutatkozó rendezvénysorozatról még Gyurcsány Ferenc állapodott meg kínai kollégájával 2005-ben. A monstre akció céljáról a miniszter többek között ezt nyilatkozta: 

- Régiek a kapcsolatok gyökerei, de most hogy ilyen fantasztikus fejlődés zajlik az országban, azt gondoljuk, hogy erre a régi kapcsolatrendszerre egyre inkább ráépül egy nagyon szoros gazdasági kapcsolatrendszer is. Befektetők jönnek-mennek, üzletemberek keresnek lehetőséget, és az ilyen fejlődést mindig segíti az, hogy ha egy ország kulturálisan is jelen tud lenni egy másik országban. Ezért gondoltuk kombinálni a kettőt. Szeretnénk például gasztronómiai programokat elhozni, magyar ételeket, magyar borokat, és ennek is a hagyományait, hisz' ez mindig hozzá tartozik egy kultúrához. Szeretnénk turisztikai információkat adni, miért is érdemes Magyarországra jönni, mi is az érdekes ebben az országban. És elhozzuk a kultúrát. Azt gondoljuk, hogy a magyar zene érdekes lehet, a magyar tánc, a modern balett nagyon izgalmas, de tervezünk báb előadást is. Magyarországnak van egy Nobel-díjas írója, Kertész Imre, esetleg ő is eljöhet, és egy beszélgetésben részt vehet. Mindemellett terveződik például egy olyan találkozó, ahol kínai és magyar testvérvárosok vezetői találkoznak majd Magyarországon és létesítenek sokkal több személyes kapcsolatot, mint eddig. 

Az évad kulturális eseményeinek központja Sanghaj lesz, ahol Petőfi szobrot avatnak, Kocsis Zoltán vezényletével koncertet tartanak, fellép a Fesztivál zenekar, Sebestyén Márta, és Vukán-Szakcsi Lakatos koncert is lesz. Közös előadásra készül a Zeneakadémia és a Sanghaji Konzervatórium, és Kodály kiállítást is nyitnak..

Sanghajban a magyar minisztert fogadta Tang Teng-csie főpolgármester-helyettes és Csung Jen-csün, a 2010. évi Sanghaji Világkiállítás Végrehajtó Bizottságának általános elnök-helyettese. A főpolgármester-helyettes a turisztikai és üzleti kapcsolatok szempontjából rendkívül hasznosnak nevezte például a közvetlen Sanghaj-Magyarország légi összeköttetés megteremtésére irányuló magyar kezdeményezést. 

Göncz Kingát Pekingben is zsúfolt program várta és a hangsúly itt is a készülő magyar évadon volt. Három levelet is hozott magával. 

- Hiller István miniszter úr levelét hoztam el, aki a kulturális programtervekről írt most már elég részletesen lebontva. Elhoztam a Gazdasági Minisztérium vezetésének a levelét, ami az üzletember programokról, befektetés ösztönzési programokról szól, és a miniszterelnök úr levelét, aki azt kéri, hogy a kínai vezetés támogassa ezeket a törekvéseket. 

A magyar külügyminisztert fogadta Tang Csia-hszüan államtanácsos, és Göncz Kinga tárgyalt Li Csao-hszinggel a kínai diplomácia vezetőjével is, aki vacsorát adott a tiszteletére. A velük folytatott megbeszéléseken, a találkozón a kulturális miniszterrel és a kínai Külkereskedelmi Minisztériumban is egyaránt támogatásukról biztosították a magyar szándékot, a rendezvénysorozatot. A magyar miniszterelnököt az ősszel Kínába várják. 

A találkozókon, a sanghaji és a pekingi Külügyi Intézetben, valamint a külügyminiszterrel folytatott megbeszéléseken más, regionális, illetve világpolitikai kérdések is szóba kerültek. Így az észak-kelet ázsiai térség biztonsága, a Közel- és Közép-Kelet, valamint a Balkán. Koszovó kérdésében Göncz Kinga ismertette a magyar álláspontot, hangsúlyozta az ENSZ felelősségét és azt, hogy a rendezést nem lehet elhúzni, a jelenlegi helyzetben legjobb megoldást kell választani. A kínai fél azt hangsúlyozta, hogy a kérdés megnyugtató rendezéséhez további erőfeszítésekre van szükség és valamennyi érintett fél egyetértésével kompromisszumos megoldásra kell törekedni. 

Elhangzott az is, hogy Magyarország az Európai Unión belül mérsékeltebb álláspontot képvisel és támogatja a Kína elleni fegyverembargó feloldását, de ehhez szükség van arra, hogy Kína teljesítse az unió ezzel kapcsolatban megszabott feltételeit. 

Göncz Kinga sajtóértekezletén a kínai-magyar kereskedelmi forgalom alakulásáról külön is szólva elmondta: az elmúlt időszakban pozitív tendenciák tapasztalhatók, tavaly 90 százalékkal nőtt a magyar export, ami értékben körülbelül 700 millió amerikai dollárt jelent. Persze a közel 4,7 milliárdos forgalom összetételében az aránybeli különbség még így is magas - körülbelül egy a hathoz. 

Arra kérdésre, hogy véleménye szerint mennyire veszélyezteti a kínai export Európa egyes ágazatait, illetve a munkahelyeket, és meg kell e védenie a piacát, a magyar külügyminiszter így válaszolt. 

- Egyrészről én azt gondolom, hogy mindannyiunk számára adott a globális gazdaság összes lehetősége és veszélye is. Európának is, de azt hiszem mindegyik országnak felelőssége az, hogy ebben úgy vegyen részt, hogy egyrészt figyelembe vegye a saját országának, saját régiójának az érdekeit, más részről meg figyeljen más országokra, más régiókra is. Tehát ez egy kölcsönös folyamat, egy kölcsönös felelősség. Európának is végig kell gondolnia, hogy az európai foglalkoztatás, az európai szociális rendszer szempontjából, az európai mezőgazdaság szempontjából, melyek azok a területek amelyeken nyithat, milyen tempóban nyithat, és hol van szükség védelemre? De azt gondolom, hogy erre Kínának is szüksége van. Szükség van például arra, hogy kölcsönösen tiszteletben tartsuk a szellemi termékek védelmét és a jogait, arra tehát hogy ezeket is figyelembe vegye mindegyik ország. 

Trebitsch Péter (Peking)

Kína zöld ugrása
2007. 04. 22

(hungary.indymedia.org) Ötszázezer ember fog élni Kínában egy autómentes városban, melynek gyakorlatilag nincs károsanyag-kibocsátása, a hulladékot újrahasznosítják, és így egy lakos ökológiai lábnyoma harmada lesz egy sanghaji lakosénak. 

A környezeti szempontból fenntartható városi élet létezik, mondják a tervezők, és mindez csak egy karnyújtásnyira van tőlünk.

Clifford Coonan: KÍNA ZÖLD UGRÁSA*

A világ legnagyobb építési projektje egy forradalmian új öko-város elektromos autókkal és károsanyag kibocsátás nélkül Sanghaj mellett.

Wang Eming megáll egy pillanatra, ahogy kilép a dongtani metróállomásról, hogy a környező mocsárban fészkelő madarak hangját hallgassa, ahogy embertől háborítatlanul készülnek a téli költözésre. Miközben a lakásáig tartó három perces utat kerékpárján megteszi, ismét elcsodálkozik a friss szellőn, ami a hatalmas Jangce folyó felől fúj, amely sehol sem olyan tiszta, mint ebben a világon elsőként felépült Sanghaj közeli ökovárosban.

Az energia, aminek segítségével az ajtaja nyílik, a tetőn található napelemből származik, az esti zuhanyzáshoz használt víz pedig újrahasznosul, mint ahogy minden hulladék ebben a fél millió lakosú városban.

Vacsorája helyben, organikus módszerekkel termelt főtt rizsből, spenótból és fűszeres csirkéből áll. Később el fog sétálni a helyi autóklubba, hogy egy elektromos meghajtású kocsit béreljen, amellyel visszasuhan Sanghajba az alagúton keresztül, hogy a Bundban (Sanghaj egyik kerülete – a ford.) sétálgasson. Ez egy olyan jövőkép, amely bemutatja az alacsony széndioxid lábnyomot hagyó életet egy jövőbeli ökovárosban, ami 25 év múlva megvalósulhat Kínában.

Jórészt félelmetes, apokaliptikus képek rajzolódnak ki az átlagos kínai környezeti jelentésekből, ám ez hamarosan változni fog, mert brit mérnökök a fent leírt, képzeletbeli Dongtant megépítik. (egyetlen félmilliós várostól? : ) – a szerk.) 2030-ra a világ lakosságának 60%-a városlakó lesz, és a környezetvédelmi szakemberek hangsúlyozzák, hogy csak egy olyan radikális változás, amely a városokat egy zöldebb hellyé változtatja, teszi lehetővé azt, hogy továbbra is fenntartható legyen a városi élet.

A jó hír az, hogy Dongtanban, a Sanghaj közeli Csongming szigeten, fél millió ember fog élni egy autómentes városban, melynek gyakorlatilag nincs károsanyag-kibocsátása, a hulladékot újrahasznosítják, és így egy lakos ökológiai lábnyoma harmada lesz egy sanghaji lakosénak. A környezeti szempontból fenntartható városi élet létezik, mondják a tervezők, és mindez csak egy karnyújtásnyira van tőlünk. A Dongtan projekt lehet a megoldás a városi élet jelenlegi kihívásaira úgy, hogy nem csak környezetileg fenntartható, hanem igazán divatos is. Ken Livingston, londoni polgármester is kíváncsi Dongtanra, mert egy lehetséges útnak látja London továbbfejlesztésére.

Ez a világ legnagyobb építési projektje, amely ráadásul abban az országban valósulhat meg, amelyet nagyon sokan a legnagyobb fenyegetésnek látják a bolygó zöld jövőjére nézve. Az urbanizációs folyamat Kínában elképesztő, máris több mint 90 1 milliónál több lakosú város van, és várhatóan további 400 millió ember fog a következő 30 évben vidékről a városokba költözni.

A projekt megkapta a kezdeti jóváhagyást a központi kormányzattól Pekingből, és a többi engedélyt is várhatóan kiadják ebben a hónapban, a kínai újév után.

A kezdeti szakasz 2010-re fejeződik be, a Sanghaji Világkiállításra, és előrejelzések szerint 500,000 ember fog 2030-ban itt élni. A projekt nem lesz olcsó. Az első szakasz nagyjából 1,5 milliárd angol fontba fog kerülni, de a végösszeg tízmilliárd fölé fog kúszni. Azonban ez egy optimista jelzés Kínától, hogy a világ műhelye** komolyan hajlandó tenni valamit a globális felmelegedés ellen és a fenntartható fejlődésért.

A brit mérnökcsoport, az Arup, amely a Sydney-i Operaházat, a párizsi Pompidou Centre-t és a londoni Tate Modernt építette, stratégia partnere a Sanghaji Ipari Befektető Vállalatnak (Sanghai Industrial Investment Corporation, SIIC) a dongtani tervezésben. A tervezők Dongtant egy "holisztikus, rendszerszemléletű város"-ként írják le, egy olyan szemléletmódnak, amely létfontosságú a városok túlélése szempontjából.

A háromnegyed Manhattannyi területen, Kína harmadik legnagyobb szigetén, 630 hektárnyi területen fogják Dongtant felépíteni, és abban bíznak, hogy vonzó lesz a különböző kereskedelmi és szabadidős befektetések számára, főként azoknak, amelyek a biotechnológiához hasonlóan profitálhatnak a természetközeli környezetből. Abban bíznak, hogy vonzó lesz a különböző kereskedelmi és szabadidős befektetések számára, főként azok számára, amelyek a biotechnológiához hasonlóan profitálhatnak a természetközeli környezetből. Dongtan minden épülete energetikailag önellátó lesz azáltal, hogy kombinálják a nap, a szél és egyéb megújuló energiaforrások felhasználását. A lakások legfeljebb hétpercnyi sétára lesznek a tömegközlekedéstől. A legtöbb lakos a városban fog dolgozni, és az épületeket helyi anyagokból fogják építeni régi és új építési technológiákat felhasználva.

A szigeten dolgozó földművelőket olyan organikus növénytermesztésre bátorítják, amely a várost élelmezés szempontjából is önellátóvá teszi. Elektromos és üzemanyagcella meghajtású autók fognak suhanni a városban és környékén.

A projekten dolgozó Arup mérnökök igazi szenvedéllyel beszélnek a dongtani projektben rejlő lehetőségekről. Sokuk említi, hogy a gyermekeik jövője biztosított ilyen típusú projektekkel. "Dongtan úgy fog kinézni, mintha egy tudományos-fantasztikus filmben lenne, pedig az alapelvek már kipróbáltak és teszteltek", mondja Peter Head, az Arup projektmenedzsere. Dongtan igazi értéke abban van, ahogy okosan felhasználják a már létező ötleteket. Még kevés a látnivaló a Csongming szigeten, de Sanghaj Pudong kerületét alapul véve, amely néhány évtized alatt álmos, moszkitóktól hemzsegő mocsárból csillogó, városias kerület lett felhőkarcolókkal, modern egysínű vasúttal, láthatjuk, hogy bármi lehetséges, ha várostervezők egyszer elhatároznak valamit. (valójában a mocsarak legtöbbször értékes vizes élőhelyek, akkor is ha szúnyogok vannak bennük – a szerk.)

A sziget területe az elmúlt században a Jangce által lerakott hordaléktól gyarapodott, és további hordalék felhasználásával fogják megnövelni a természetes környezetet költöző madarak milliói számára, melyeknek ez az egyik pihenőhelye. Újabb kihívást jelent úgy fejleszteni a szigetet, hogy továbbra is természetvédelmi terület maradjon. "A közeli mocsár és madár rezervátum miatt nem lesznek benzin vagy dízel meghajtású járművek, csak elektromos és üzemanyagcellás autók. Ez csendes járműveket jelent, ami pedig azt jelenti, hogy az emberek kinyithatják ablakaikat, és nem kell légkondicionálást alkalmazniuk", mondja Peter Head.

Hu Csin-tao elnök a projektet támogatásáról biztosította a Sanghaji Várostervezési Kiállításon, a Kína pénzügyi fővárosában tett látogatása során. A SIICnek, amelyet a sanghaji önkormányzat irányít, meghatározó szerepe van a városi megújulásban. A megbízatása, hogy olyan alacsony energiaigényű fejlődési modellt hozzon létre, melynek széndioxid kibocsátása a lehető legkisebb.

Pillanatnyilag csak komppal lehet eljutni a szigetre, de később hidak és alagutak fogják Sanghajhoz csatolni, és ezáltal 20 perc alatt elérhetővé válik Sanghaj központja.

A városok a legnagyobb energiafogyasztók közé tartoznak, és a városi élet elképzelhetetlen elektromosság nélkül. Kocsi nélkül nehéz közlekedni. (Kínában a legutóbbi időkig túlnyomórészt kerékpárral közlekedtek – a szerk.) Ugyanakkor az egyetlen lehetőségünk az éghajlatvátozással való sikeres szembenézésre az, ha figyelembe vesszük a városok gyors növekedését.

"Részletesen megvizsgálunk rengeteg öngerjesztő problémát, amelyek ezután egyszerűen megszüntethetők", mondja Head. "Ez választási lehetőséget ad az embereknek arra, hogy alacsony ökológiai lábnyomot hagyó életet éljenek. Dongtan nem egy olyan konkrét megoldás, amelyet le lehet másolni, hanem egy folyamat, ami ötleteket és megoldásokat teremt, és egy módszertan, amelyet Londonban vagy máshol alkalmazni lehet."

Kezdetben a dongtani lakosok egy része ingázni fog a város és Sanghaj között, a lakóhelye és a munkahelye között, de a cél az, hogy a lakosok legtöbbjének helyben biztosítsanak munkát. A tervezők bíznak abban, hogy végül több cég is Dongtant fogja választani.

Arthur Luebkeman, aki az Arup globális előrejelző és innovációs kezdeményezését vezeti, úgy látja, hogy a projekt egyértelműen egy lehetőséget nyújt bolygón való létezésünk megmentésére. "Igen, megmenthetjük a világot. Ha akarjuk" mondja. "Ez a projekt egy kiútkeresés, egy vágy arra, hogy ne történjen ugyanaz, mint ami a többi várossal." Ő nem egy naiv tervező, rámutat, hogy Kína minden héten épít egy új szénerőművet, de azt is látja, hogy Kína, ahogy az összes többi ország, ki fog fogyni a fosszilis energiahordozókból, ha hamarosan nem teszünk valamit.

Dongtan területének mintegy 40%-át fogja kitenni a beépített városi terület, és a tervezésnél fő szempont a zaj és fényszennyezés elkerülése, mint ahogy annak megakadályozása, hogy a különböző károsanyag-kibocsátások és a szennyvíz elérje a közeli mocsarat. Kanálisok, tavak és mesterséges csatornák fogják átszőni a várost, amelyeken napenergia hajtotta taxik közlekednek majd. A látogatók a város határán parkolnak le járműveikkel és a tömegközlekedés segítségével fognak eljutni a város egyik pontjáról a másikra. "Ez arról szól, hogyan próbálja Kína gátat vetni a nem megfelelő igényeknek, módosítani azokat úgy, hogy az erőforrásokat sokkal hatékonyabban lehessen felhasználni", mondja Luebkeman.

Head még hozzáteszi: "Arról is szól, hogy hogyan lehet csökkenteni az életmódunk ökológiai lábnyomát, arról, hogy miért vásárolunk és miért fogyasztunk. Úgy látom, hogy egy divat van kialakulóban a hatékonyabb energiafelhasználásért, és egy sétálással és kerékpárral elérhető jobb minőségű élet eléréséért."

(The Independent, 2007. 02. 06. - Fordította: Kerekes András)

Magyarország lehet Kína európai bázisa?
2007.05.24.

(inforadio.hu) Tudományos, technikai együttműködéssel és turisztikai befektetésekkel bővítené a kínai-magyar kapcsolatokat a gazdasági miniszter, az Országgyűlés elnöke pedig a 2010-es Sanghai Világkiállítás európai promóciós központjává tenné Magyarországot. Minderről az Országházban volt szó, ahol a kínai Országos Népi Gyűlés és kínai üzletemberek vendégeskednek.
Magyarország kiemelt ázsiai partnerének nevezte Kínát az Országgyűlés elnöke. Szili Katalin erről az Országházban megrendezett kínai-magyar üzleti fórumon beszélt, amelyen a kínai Országos Népi Gyűlés küldöttsége is részt vett. 

A parlament elnöke emlékeztetett arra, hogy az elmúlt időszakban rohamosan növekedett a két ország közötti kereskedelem, 1 milliárd dollárról immár évi 4 milliárd dollárra rúg az összeg. 

Szili Katalin elmondta: azt szeretné, ha Kína, mint regionális kereskedelmi, pénzügyi, turisztikai központként tekintene hazánkra, amely egyúttal európai uniós kapcsolatteremtésre is lehetőséget ad az ázsiai államnak.

A gazdasági miniszter fölszólalásában a kétoldalú kapcsolatokat méltatta, egyúttal stratégiai partnernek nevezte az ázsiai államot. 
Magyarország Kína európai uniós kapuja szeretne lenni - mondta Kóka János.

A tárcavezető a sanghaji világkiállítással kapcsolatban úgy vélekedett, hogy az expo kiváló lehetőség lehet a magyar termékeknek a piacszerzésben.

Szili tőkeerős kínaikat szeretne, Kóka pedig az EU kapuja kíván lenni
2007. 05. 24.

(MTI) Magyarország és Kína kereskedelmi kapcsolatai az utóbbi években ugrásszerűen növekedtek, amit az is jelez, hogy 1 milliárdról 4 milliárd dollárra nőtt a kereskedelmi forgalom - mondta Szili Katalin, az Országgyűlés elnöke csütörtökön a magyar-kínai üzletember-találkozón az Országházban. 
A fórumot Vu Pang-kuo (Wu Bangguo), a Kínai Országos Népigyűlés Állandó Bizottságának elnöke nyitotta meg, aki háromnapos látogatáson tartózkodik küldöttség élén Magyarországon. A kínai parlament elnöke bíztatónak mondta, hogy a két ország üzletemberei magyar és kínai vezető politikusok jelenlétében vitathatják meg a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztésének lehetőségeit. 
Magyarország számára fontos a kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése Kínával - mondta Szili Katalin. Ezt a két parlament és annak képviselői sajátos eszközeikkel is támogathatják, élénkíthetik. Kína Magyarország számára kiemelt és fontos partner - mondta. Kóka János, a gazdasági tárca irányítója ugyancsak kiemelte annak fontosságát, hogy a két ország üzletemberei találkozhatnak és megvitathatják a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztésének lehetőségeit. A miniszter szerint a politika dolga ebben az, hogy az akadályokat elhárítsa a gazdasági kapcsolatok elől. "A politika felelőssége, hogy elhárítsa a gazdaság szereplői elől az akadályokat és tárgyaljon fontos politikai, kulturális és környezetvédelmi kérdésekről is" - mondta a miniszter, örömét fejezve ki, hogy folyik az EU-kínai emberi jogi dialógus és hangsúlyozva a folyamat folytatásának fontosságát. 
Szili Katalin szólt arról, hogy Magyarország számára fontos volna tőkeerős, sikeres kínai vállalatok megjelenése a magyar piacon, és Magyarország törekszik arra, hogy befektetési lehetőséget nyújtson e cégeknek. Kóka János úgy vélte, hogy a dinamikus gazdasági fejlődést a két ország közötti kapcsolatokban úgy lehet fenntartani, ha új területeket is bevonnak az együttműködésbe, így például a kutatás-fejlesztést, az informatikát, a biotechnológiát, továbbá a környezetvédelmet és az energetikát. Emellett a gazdasági tárca irányítója szerint a kapcsolatok fejlesztésének további lehetőségét adhatja a tudományos-technológiai, logisztikai és turisztikai együttműködés. 
A magyar politikusok utaltak arra: a sanghaji világkiállítás jó lehetőséget adhat arra, hogy Kínában megismerhessék a magyar vállalkozások termékeit és szolgáltatásait. Szili Katalin szerint Magyarország lehetne a sanghaji világkiállítás európai promóciós központja, ehhez jó alapot adhat, hogy az évtized végén Pécs lesz Európa Kulturális Fővárosa. 
Kóka János beszélt még arról is, hogy Magyarország egy modern, innovatív, befogadó, fejlett ipari ország képét szeretné mutatni a kínai vállalatoknak. A miniszter utalt arra is, hogy a két ország közötti gazdasági kapcsolatokat személyesen is a szívén viseli, és Magyarország az EU kapuja kíván lenni Kína számára.
A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium adatai szerint a kétoldalú külkereskedelmi forgalom a múlt év végére elérte a 4,6 milliárd dollárt. A magyar export 402 millió dollárról 762 millió dollárra nőtt, így a múlt évben 90 százalékkal volt magasabb, mint 2005-ben. 
Tavaly a Kínából származó magyar import 3,85 milliárd dollárt tett ki, ami 7 százalékos növekedést mutat az előző évhez képest. Az idén az év első két hónapjában a Kínából származó Magyarországra irányuló import az előző év hasonló időszakához képest 40 százalékkal, míg a Kínába irányuló magyar export 63 százalékkal növekedett az előző év hasonló időszakához képest.

A Siemens a 2010-es sangháji világkiállítás globális partnere
2007. 06. 01

(siemens.hu) A Siemens az első multinacionális „Global Sponsorship Partner"-e az Expo 2010-nek. A cég a világkiállítás koordinációs irodájával megállapodást írt alá, melynek értelmében mostantól a sangháji világkiállítás globális partnere az innovatív infrastruktúra és az egészségügy területén. E szerint a Siemens beveti az infrastruktúra fejlesztésében és modernizálásában szerzett kompetenciáját, és az Expo 2010-et a kötött pályás közlekedés, az épület-menedzsment és az orvostechnika területén a legmodernebb technológiával támogatja. Sangháj úgy tervezi, hogy a következő években mintegy 30 Mrd eurónyi fektet be a világkiállítás infrastruktúrájába. A rendezvényre, amely 2010 május 1-től október 31-ig lesz nyitva, több mint 70 millió látogatót várnak a világ minden sarkából. 
A vendéglátó Sangháj egyike a világ legdinamikusabban fejlődő metropoliszainak, amiből nagy üzleti lehetőségek, de egyben komoly kihívások is adódnak. A Siemens üzleti portfóliójában és kompetenciájában mindaz megtalálható, amire Sanghájnak a világkiállításra illetve hasonló rendezvényekre infrastrukturális megoldások tekintetében szüksége lehet – az energia és környezetvédelem, az ipari automatizálás és a közlétesítmények, valamint az egészségügy területén egyaránt. 

Pályázat a 2010-es sanghaji EXPO pavilonjának terveire

(hg.hu) Negyvenhét beérkezett pályamű közül kiválasztották azt a hat döntőst, akik versenyben maradtak a 2010-es sanghaji Világkiállításon szereplő nemzeti pavilon épületének megtervezésére kiírt pályázaton.  
A hír egyetlen szépséghibája, hogy mindez Nagy-Britanniában történik. Ugyanis amíg idehaza a közfigyelem csaknem egészét leköti a 2009-es kormányzati negyedhez, illetve a 2010-es pécsi Európa Kulturális Fővároshoz kapcsolódó építészeti pályázatok sorsa, addig máshol gőzerővel készülnek a világgazdaság jövőjét alapvetően meghatározó Kínában rendezendő EXPO 2010-re. A Makovecz Imre tervezte 1991-es, akkori árakon 370 millió forintból felépített sevillai pavilonépület, majd a Vadász György építész irányítása alatt 2000-ben megvalósult épület tulajdonképpen sikeresnek tekinthető a hazai építészet reprezentációja terén is, illetve az általában hónapokig nyitva tartó, nagy látogatottságú kiállítóhely gazdasági marketing hasznai sem elhanyagolhatóak.
A japán Aichiban rendezett EXPO 2005-ön a lengyelek szövött szerkezetű pavilonja egyszeriben világhírűvé tette a krakkói Ingarden & Ewy építészirodát (www.ingarden-ewy.com.pl) és bejárta a világsajtót, Zaragozában, vagyis a 2008-as környezetvédelemmel és fenntartható fejlődéssel EXPO helyszínén már javában folynak a kivitelezési munkálatok, Nagy-Britanniában 2010-re készülnek, itthonról azonban semmi hír.
Pályázat a 2010-es sanghaji EXPO pavilonjának terveire

A britek sanghaji jelenlétét koordináló Foreign & Commonwealth Office (FCO) tehát hat irodát bízott meg koncepcióinak továbbtervezésével. A 'Jobb város, jobb élet' hívószó alatt meghirdetett EXPO pavilonjainak nem kevesebb, mint napi negyvenezer látogatót kell képesnek lennie fogadni, mintegy hat hónapon át. Az alapítványok és magántőke bevonásával megvalósuló terv hatezer négyzetméter alapterületű lesz, ami a Huangpu folyó mellett létesülő világkiállítási helyszín 3, 28 négyzetkilométeres területén áll majd. A pályázatot egyébként a Királyi Építészeti Társaság (RIBA) és a Design Council egyaránt támogatta. A még hazai viszonylatban sem éppen csillagászatinak tűnő, átszámítva négymilliárd forintos bekerülési költségben már az installáció is benne foglaltatik majd.
A budapesti Szervita térre is épületet tervező Zaha Hadid irodája mellett többen az Arup mérnökirodát nevezték meg partnerükként, míg az Avery Associates Architects, a Draw Architects, a Heatherwick Studio, a John McAslan, a Marks Barfield Architects szinte mindegyike kreatív stúdiókat, ügynökségeket is bevont a tervezési folyamatba. Végső döntés szeptemberben.

A MeH-MTA stratégiai kutatási program 
Kiegészítő megállapodás 2007 
I.Preambulum
2007. 06. 25. 
Kína-stratégia kidolgozása (kiegészítő támogatás)
 (mta.hu) A márciusban aláírt stratégiai kutatási Megállapodás vonatkozó projektje elsősorban Kína helyzetének vizsgálatát, illetve a kínai-magyar viszony elemzését célozta meg, abból kiindulva, hogy Kína már ma is a világ egyik meghatározó szereplője: a világ 4–5 legnagyobb gazdaságainak egyike, a Föld legnépesebb országa, az ázsiai – csendes-óceáni térség nagyhatalma, növekvő súlyú, potenciális globál-politikai és biztonsági, valamint világgazdasági tényező. A több komponensből álló projekt újabb eleme egy nagy felbontású Kína-EU „metszet" beépítése, nevezetesen a Kína és az Európai Unió között fennálló 7 átfogó és 22 ágazati együttműködési megállapodás tételes vizsgálata. Az elemzések és azok komplex összevetésének alapvető célja, hogy tételesen kigyűjthetők legyenek azok a programok, források, tevékenységek, ahol Magyarország számára mozgástér kínálkozik mindkét irányba: mint az EU tagja Kína felé, illetve a kétoldalú, magyar-kínai kapcsolatok kamatoztatása az EU-ban. Mindehhez figyelembe veendő, hogy az Európai Unió és Kína egymás számára már ma is a legnagyobb kereskedelmi partnerek. A fenti tevékenység jól illeszkedik egy „Kína-tudásközpont" kialakításának tervébe, amely hálózati struktúrában fogja össze a Kínával, valamint a magyar-kínai kapcsolatok fejlesztésével foglalkozó szakembereket, megerősítve azt egy újabb kapcsolati hálóval, nevezetesen EU szakértőkkel és szakpolitika-elemzőkkel. 
A politikai, gazdasági és kulturális területek közös vizsgálatára és kölcsönhatásaira épülő projekt, a kutatás eredményeinek felhasználásával „kézzelfoghatóan" kell, hogy segítse a Kínában megrendezendő Magyar Évad sikeres lebonyolítását, a Pekingi Olimpia nyújtotta lehetőségek jobb kihasználását a Magyarország-kép kínai megerősítésére, valamint a Sanghaji Világkiállításra történő magyar felkészülést. Ez összhangban van azokkal a magyar stratégiai törekvésekkel, hogy Magyarország Kína számára részben európai, ezen belül pedig kiemelten közép-, kelet- és délkelet-európai regionális központtá váljon. 

A kiegészítő támogatás összege:  15 millió forint
Projektvezető:  Juhász Ottó, nyugalmazott nagykövet, ELTE
Kutatásvezetők: Inotai András, igazgató MTA VKI Balázs Péter igazgató, Közép- Európai Egyetem (CEU) EU Bővítési Központ, Székely Doby András
Bázisintézmény: MTA Világgazdasági Kutatóintézet 

Magyar–kínai együttműködés versenyhelyzetben
2007. 1. szám

(selyemut.hu) Kínában nem ismeretlen Magyarország. Már az általános és a középiskolások is találkoznak Petőfi Sándor verseivel vagy Liszt Ferenc zeneműveivel. A kínaiak szimpátiával viseltettek a magyarok szabadságvágya
és reformtörekvései iránt. Jelentős figyelem irányult a magyar gazdasági és társadalmi átalakulás folyamatára, amelynek tapasztalatait rendszeresen tanulmányozták szakembereik. Elismerést váltott ki, hogy a magyar gazdasági szerkezetváltás, majd az ország csatlakozása az Európai Unióhoz zökkenőmentesen ment végbe. A Magyarországról alkotott kép kapcsolódik az ötvenes-hatvanas években Kínában bemutatott magyar filmekhez, kulturális produkciókhoz is. A sport iránt érdeklődő kínaiak emlékeze-tében elevenen élnek a legendás Aranycsapat eredményei és kiváló asztaliteniszezőink szereplései. Itt, Sanghajban mindenki ismeri Hudecz László nevét, aki a múlt század elején Sanghaj építészeti örökségének mintegy száz kiemelkedő darabját hozta létre.

Az elmúlt két évtizedben mindkét ország jelentős változásokon ment keresztül. A külgazdasági kapcsolatok  jelentős bővülésével párhuzamosan a kínai üzleti, kulturális és oktatási élet szereplői intenzívebb együttműködést hoztak létre Nyugat Európával, az Egyesült Államokkal. A gazdaságilag fejlett országok nem csekély állami támogatással
vannak jelen a kínai piacon. Mindez különösen jól érzékelhető az üzleti élet központjának számító Sanghajban, ahol a világ legnagyobb vállalatainak túlnyomó többsége működtet saját, vagy vegyes vállalatot. A modern Magyarországgal kapcsolatos információkat versenyhelyzetben kell eljuttatni a kínai fogyasztókhoz, a lehetséges együttműködő partnerekhez. A kétoldalú államközi kapcsolatok lendületes fejlődése mindehhez  a Sanghajt övező régióban is kedvező hátteret teremtett: 2004-ben újranyílt a sanghaji magyar főkonzulátus, és 2006-ban Magyarország az elsők között erősítette meg részvételi szándékát a  2010-es Sanghaji Világkiállításon. Ennek ellenére a civil kapcsolatrendszer előmozdításában van még tennivalónk. Arra építünk, hogy a helyi vállalatok előtt a kilencvenes évek eleje óta ismeretes Magyarország előnyös földrajzi fekvése, jól képzett munkaereje, fejlett oktatási rendszere és kutatási háttere, a nyugateurópainál olcsóbb előállítási költségek, és az, hogy az európai uniós tagság előnyöket kínál a kínai vállalkozók számára is.

 
Hajba Tamás, a Magyar Köztársaság sanghaji főkonzulja

Rendszeresen szervezünk bemutató előadásokat a helyi vállalatok képviselőinek Sanghajban és a környező tartományokban. Ennek köszönhetően az elmúlt időszakban jelentősen nőtt a Jangce deltavidéki cégek érdeklődése Magyarország iránt. Hasonlóképpen bátorítjuk a magyar vállalatokat nagy sanghaji nemzetközi kiállításokon való részvételre, a közvetlen együttműködésre ígéretes tárgyalások folynak elektronikai bérgyártásról, ipari parkok létrehozásáról, infrastrukturális beruházásokról, Magyarországon, illetve közös környezetvédelmi projektek létrehozásáról, kutatás- fejlesztésről Kelet-Kínában. Ám a tájékoztatás nem helyettesítheti az érdeklődők közvetlen
tapasztalatait, ismereteit. Örvendetesen nő a Magyarországra utazó sanghaji és környékbeli állampolgárokszáma. Hazánk az első európai államok között kapta meg a turisztikai célország státuszt Kínában, így nincs akadálya a kínai turistacsoportok magyarországi látogatásának. Magyarország és a térség országai egyszerűen és kényelmesen megközelíthetők a Hainan Airlines közvetlen Peking–Budapest járatához csatlakozó sanghaji „code share” járattal. 2006-ban, a Magyar Turizmus Zrt. és a főkonzulátus Magyar Gasztronómiai és Kulturális Hetet szervezett Sanghaj egyik legnevesebb szállodájában. Itt a helyi utazási irodák megismerkedhettek a magyarországi utaztatás ehetőségeivel. Hasonlóképpen törekszünk arra, hogy a magyar kultúra eljusson a helyi közönséghez akár a több szálon szerveződő, kereskedelmi együttműködési formákon át. 2007 második félévére magyar kulturális rendezvénysorozatot tervezünk, amelyben a helyet kap a magyar zene, tánc, a képző- és filmművészet is. A gazdasági kapcsolatok erősítésében fontos szerep hárul az oktatási együttműködésre. Több közvetlen kommunikációra van szükség a fiatal generáció képviselői között. Ők teremthetik meg a két ország közötti információ-áram- lást, közülük kerülhet ki a magyar–kínai kapcsolatrendszerben járatos
szakemberek utánpótlása is. Szerencsére számos magyar felsőoktatási intézmény folytat tanár- és diákcsere, illetve önköltséges képzési, közös kutatási programokat neves sanghaji és kelet-kínai egyetemekkel.
Hajba Tamás
A Magyar Köztársaság sanghaji
főkonzulja

A magyar-kínai kapcsolatok legtermékenyebb időszaka 
2007-09-05

(miniszterelnok.hu-MTI) A két ország közti kapcsolatok legtermékenyebb időszakának nevezte az elmúlt 5-6 évet Gyurcsány Ferenc miniszterelnök szerdán Sanghajban, Kína második legnagyobb városában, ahol a jelenlétében írták alá a hivatalos nyilatkozatot a 2010-es sanghaji világkiállításon való magyar részvételről.

 (Fotó:MEH)
A nyilatkozat aláírása után a patinás Hungkou kerületben Gyurcsány Ferenc személyesen avatta fel az ázsiai országban is jól ismert és tisztelt nagy magyar költő, Petőfi Sándor második kínai szobrát. A kormányfő szerint Magyarország elsősorban a tudásiparban lehet nagy, a siker forrása pedig egyfelől a hagyományok tisztelete, másfelől a megújulásra való képesség, a nyitottság. 
Négynapos hivatalos kínai látogatását befejező nemzetközi sajtóértekezletén - amelyet a helyi magyar főkonzulátuson tartottak - elismeréssel adózott Kína, különösképpen pedig a 20 milliós Sanghaj gazdasági teljesítménye előtt, köszönetet mondott a sanghajiaknak a magyar kulturális évad előző esti nyitókoncertjének meleg fogadtatásáért, általában a magyar kultúra "együtt ünnepléséért" és azért, hogy lehetővé tették Petőfi szobrának felállítását a saját nemzeti költőjükről, Lu Hszünről elnevezett parkban. 
Emlékeztetett arra, hogy a kínai Magyar Évaddal "a magyar köztársaság történetének egyik legnagyszabásúbb kulturális vállalkozása" indult útjára az elmúlt napokban Pekingben és Sanghajban. 
- Kína a maga robusztus fejlődésével feladja a leckét a világnak. A reform és a nyitás politikája az elmúlt harminc évben bizonyította sikerét, a 2008-as pekingi olimpia és a 2010-es sanghaji világkiállítás pedig át fogja alakítani a nemzetközi közvélemény képét is Kínáról - vélte a kormányfő, akinek személyében első ízben látogatott magyar miniszterelnök Kína gazdasági fővárosába. 
Magyarország azon fáradozik, hogy az Európai Unió és Kína kapcsolatai kiegyensúlyozottak és prosperálóak legyenek. 
- Mi azon vagyunk, hogy az integráció, még mélyebb, az unió még egységesebb legyen. Nem jó, hogy míg Önök hatalmas tempóban mennek előre, mi, a félmilliárdos népességű Európa, azon vitatkozunk most már két éve, hogy ha egyébként döntenénk, akkor hogyan hoznánk meg a döntéseinket - mondta, hozzátéve: - Talán éppen a magyarok történelmi, ázsiai származása okán is értjük a kínai nyelv, gondolkodás, lélek sokfajta bugyrát és rejtelmeit, és ennek a megértésnek a bázisán szeretnénk minél szorosabbra fűzni üzleti kapcsolatainkat és megvitatni egy sor politikai kérdést is. 
Gyurcsány szerint ő saját hazájában és Brüsszelben is örökké arra figyelmeztet, hogy "kevesebb beszéddel, több munkával többre mennénk". 
- Az európaiak azért születnek, hogy éljenek, a kínaiak pedig azért, hogy dolgozzanak. Ebben van Kína sikere és ez jelenti a legnagyobb kihívást Európa számára" - jelentette ki. 
A miniszterelnök szerint a sikernek két nagy forrása van: egyrészt a tradíció tisztelete ("merni kínainak lenni, merni magyarnak lenni, megbecsülni őseink kultúráját és meríteni belőle, bátran gazdagítani ezt a kultúrát, nyitottan viselkedni"), a másik pedig merni megújítani a világot, modernnek lenni, nem félni az új gondolatoktól. Szerinte ennek a kettősségnek kell megjelennie a 2010-es világkiállításon is egy olyan országtól, amelynek a legnagyobb exportcikke a tudás és a kultúra. 
- Magyarországnak abban kell jónak lennie, amiben mindig híres volt tehetségéről: a kiváló műszaki, természettudományos, innovációs és mérnöki képességekről, zenei kultúrájáról, arról a képességéről, hogy nagyon nyitott viszonyokat tartott fenn; egy Ázsiából jövő nép sikeres lett és önálló államot alapított Európában - mondta. 
Gyurcsány szerint tiszteletet parancsol a Sanghaj városát fűtő ambíció, a szándék, hogy 60-70 millió embert fogadjanak a 2010-es világkiállításon és addigra például 400 kilométernyi metróhálózatot építsenek ki, annyit, amennyi a világ két, e tekintetben vezető városáé, Londoné és New Yorké, miközben a kelet-kínai nagyvárosban csak 1992-ben kezdtek el egyáltalán metrót építeni. 
- Az a város, amely ezt megteszi, annak van oka büszkének lennie magára, az az ország, amely évek óta 10 százalék fölötti növekedést produkál, az mintát ad a világnak, mi pedig szeretnénk ezzel az országgal együtt közösen jobbá tenni nemzeteink életét és alakítani a világ arcát - mondta Gyurcsány Ferenc a kínai látogatását záró sajtóértekezleten. 
A miniszterelnök vitatta, hogy a világkiállítás a 19-20. század idejétmúlt intézménye lenne, szerinte a sanghaji expó, amely minden idők minden bizonnyal sok tekintetben legnagyobb világkiállítása lesz, megmutatja a világnak, hogy a digitális és globális korban is időszerű a világkiállítások gondolata.

Román–magyar közös részvétel a világkiállításon?
2007.09.18.

(nepszava.hu) Az Európai Unióhoz az idén csatlakozó Románia gazdasági fejlődésének lendületét az export adja, ami éves átlagban 22 százalékkal nő. A kétoldalú áruszállítások értéke átlag felett, 30 százalékkal emelkedett az elmúlt években. A BNV alkalmából hazánkba látogató Stefán Imre, a román gazdasági minisztérium államtitkára lapunknak elmondta: kormányszinten, a kereskedelmi kamarák és a kereskedelemfejlesztési intézmények közt nagyon jó a két ország közötti kapcsolat és egyre szorosabb üzleti szálak fűzik egymáshoz a vállalkozókat is. Ugyanakkor az államtitkár nem lát minőségi változást az együttműködésben, holott az Európai Unión belül kidolgozott régiós stratégia módot adna erre. Az államtitkár sikerre vezetőnek ítélné, ha az egymást kiegészítő ágazatokban működők fognának össze. Románia természeti adottságai lehetővé tennék például az ásványi és erdei kincsek román kitermelését és magyar feldolgozását. Kiaknázatlan például a magyar alumíniumipar. De elképzelhető az agrár-együttműködés, például az alföldi és az erdélyi termékskála egymás mellé tétele, vagy akár új minőség közös kimunkálása. 
Az együttműködés területe lehetne az információtechnológia (IT), a szoftverfejlesztés is csakúgy, mint a harmadik piaci közös fellépés. Felvetődött, hogy a két ország közösen vennerészt a sanghaji 2010-es világkiállításon.
R.Zs.

Gömböc: ez a talpra magyar üzenete
2007.09.20. 

(epiteszforum.hu) Egy izgalmas találmánnyal rukkolt elő két építész, Domokos Gábor és Várkonyi Péter. A „GÖMBÖC" nevű tárgy az első olyan homogén test, amelynek csupán egy stabil és egy instabil (összesen 2) egyensúlyi helyzete van. 
Kiállításmegnyitón jártam az N&n galériában, Budapesten.
Gárdos Péter filmrendező (a megnyitóbeszédében) saját fiatalságából kapott elő egy matematikai feladványos anekdotát, mely szerint ő maga igencsak nehézkesen haladt előre eme tudomány útvesztőjében. Addig a pillanatig legalábbis, amíg egy magántanári, pár hónapos nyüstölés után megoldott egy versenyfeladatot kitűnően. „Ekkor éreztem először, hogy milyen szép az a példa! Megérkeztem." Negyven évvel később, amikor megbízták őt azzal, hogy legyen a művészeti vezetője a 2010-es sanghaji világkiállításnak, (Magyarország önálló pavilonnal vesz részt a világkiállításon) összeülve a barátokkal arra jutottak, hogy egy 21. századi magyar találmányt kell bemutatniuk ott. 
Amikor Gárdos Péter a Gömböc honlapját böngészte, 40 év után először érezhette újra, hogy ez igazán szép. "Nagyon remélem, hogy ebből a sanghaji dologból valóban lesz valami, s egy 5 méteres Gömböc fog ott állni, mozogni, s mindig a talpára állni. S egy egyszerű kínai is fogja érteni, hogy ez a talpra magyar üzenete." - fejezte ki reményeit a filmrendező.

	

	
Ahogy a kiállítás fotóit, a notebookon előhívott gomboc.eu oldalt és a számos érdekes adattal, magyarázattal szolgáló falragaszt körbejárjuk, mi is külön örülhetünk annak - Gárdos után szabadon -, hogy megtapasztalhatjuk egy matematikai dolog lenyűgöző szépségét, akárcsak egy Shakespeare-szonettét. 
A kellemes fiatalemberek, Várkonyi Péter és Domokos Gábor, eredetileg mindketten építészek, egy pillanatra sem tűnhettek el a kíváncsi közönség gyűrűjéből, hiszen kérdés volt bőven. Például a praktikus "És ezt mire lehet használni?"-tól a sejtelmes "Kik böngészték a legtöbbet a honlapot?"-ig. Válaszokat tessék a honlapon és az N&n galériában keresni! 
Egy titkot azért én is elárulok azoknak, akik a megnyitót most kihagyták. Egy jóminőségű Gömböcöt rendkívül drágán, jelenleg csak egyféleképpen lehet legyártani, 200-250 ezer forintért, ami egyben javíthatatlan is. A Gábor zsebéből elővarázsolt, műgyantából készült példány (ez látható a videón is a cikk alatt) úgy készült, hogy egy számítógép másfél század milliméter vastagságban, rétegenként az egészet kinyomtatja. Kb. 12 óráig tart a művelet. A méretpontossága is 2-3 századmilliméteren belül van. A problémája és a szépsége is a pár századmilliméteres mérettűrésében rejlik. Tehát barkácsemberek hiába kísérleteznek otthon, inkább böngésszék a gömböc-honlapot és a galéria kiállítását. (Ott Oravecz István fotóiból és egyéb anyagokból szemlézhetünk; a vizuális anyag a CO&CO grafikai műhely munkája.) 
Helyszín: 1065 Budapest, Hajós utca 39. 
szöveg, képek, videó: Abonyi Anita