2006

Kína-stratégia kidolgozása (folytatódó projekt) 
2006. 02. 14.

(misc.meh.hu) Kína a világ 4–5 legnagyobb gazdaságainak egyike, a Föld legnépesebb országa, az ázsiai – csendes-óceáni térség nagyhatalma, növekvő súlyú, potenciális globál-politikai és biztonsági, valamint világgazdasági tényező. Az Európai Unió és Kína egymás számára a legnagyobb kereskedelmi partnerek. 

Magyarország és Kína kölcsönösen legjelentősebb térségbeli külkereskedelmi partnerei egymásnak. A kínai piac további kiaknázható lehetőségeket rejt hazánk számára. A gyakorlatias, alkalmazott jellegű projekt célja: a magyar kormányzat Kínával kapcsolatos törekvéseinek elősegítése, Kína belső helyzetének, növekedési stratégiájának, nemzetközi tevékenységének elemzése, a napi munkában hasznosítható következtetések levonása, gyakorlati javaslatok előterjesztése révén, különös tekintettel a koncentrált magyar kulturális és gazdasági akciók, a pekingi olimpia (2008) és a sanghaji világkiállítás (2010) előkészítése által kínált lehetőségekre, illetve azok támogatására. A projekt több pilléren nyugszik: 
politika; gazdaság, kereskedelem; fontos eleme a Magyarország-kép megerősítése Kínában; továbbá a kultúra, az oktatás, a tudomány; a migrációs és idegenrendészeti problémák vizsgálata. 

A 2006–2007-ben elvégzett alapozó kutatásokra építve elindul egy „Kína-tudásközpont" kialakítása, amely hálózati struktúrában fogja össze a Kínával, valamint a magyar-kínai kapcsolatok fejlesztésével foglalkozó szakembereket. Ezzel három alapvető és egymást erősítő cél érhető el: (i) állandó működési keret és fórum jön létre a közel két évtizede atomizálódott hazai Kína-kutatás számára; (ii) folyamatos figyelmet kapnak a magyar kormányzati igényeket kielégítő, politikaorientált, komplex stratégiai kutatások; (iii) jelentősen javulnak azok a szakmai, technikai és intézményi feltételek, amelyekre alapozva Magyarország regionális tudásközpontként tudja magát elfogadtatni kínai partnereivel. A kutatás alapvető támogatást nyújt a Kínával kapcsolatos stratégiai megközelítés és politikakészítés számára. Kína megfelelő ismerete nélkül ma már nem lehet megbízható globális politikai és gazdasági előrejelzéseket készíteni. Emellett a „Kína-tudásközpont" meghatározó részt vállalna a magyar-kínai kapcsolatok fejlesztésében, és a magyar érdekek messzemenő figyelembe vételével bekapcsolódna az Európai Unió Kína-stratégiájának alakításába. A kutatás eredményei (tanulmányok, zártkörű szakmai viták, hazai és nemzetközi konferenciák, publikációk) közvetlenül hasznosíthatók a kormányzati stratégia tervezésében és mindennapos végrehajtásában. Ez messzemenően összhangban van azokkal a Magyar stratégiai törekvésekkel, amelyek Magyarországot Kína számára részben európai, ezen belül pedig kiemelten közép-, kelet- és délkelet-európai regionális központtá tegyék. 

Támogatási összeg: 12 millió forint 
Projektvezető: Juhász Ottó, nyugalmazott nagykövet, ELTE 
Kutatásvezetők: Inotai András MTA Világgazdasági Kutatóintézet 
Bázisintézmény: MTA Világgazdasági Kutatóintézet 
Kormányzati Koordinátor: Miniszterelnöki Hivatal, Külügyminisztérium

Magyarország lehet Európába kapu Kína számára
2006. 02.28. 	

Magyarország Kína számára az Európába vezető kapu szerepét töltheti be, és erről még az első félévben megállapodás születhet - tájékoztatott pekingi tárgyalásairól Szili Katalin, az Országgyűlés elnöke. 
A házelnökasszony alig több mint 24 négyórás látogatást tett a kínai fővárosban, és tárgyalt Vu Pang-kuo (Wu Bangguo) parlamenti elnökkel, Li Csao-hszing (Li Zhaoxing) külügyminiszterrel és Po Hszi-lai (Bo Xilai) kereskedelmi miniszterrel. Szili Katalin elmondta: tárgyalópartnerei megerősítették, hogy a tőkeerős kínai cégek magyarországi befektetéseit ösztönözni és szorgalmazni akarják. Ennek érdekében Magyarország Kína számára egy logisztikai és kiállítási központot hoz létre körülbelül egymilliárd dolláros beruházással, hosszú távon összekötve a lehetőséget a 2010-es sanghaji világkiállításra történő regionális felkészüléssel.
Az országgyűlés elnöke azt kérte, hogy a magyar gabonaexport, és ezen belül is a búzaexport megteremtésére a kétoldalú megállapodást minél előbb aláírhassák, és a kínai fél ígéretet tett arra, hogy a magyar fél kérésének megfelelően erre még márciusban sort kerítenek. A kínai fél maximálisan támogatta azt a törekvést, hogy a magyar kereskedelmi passzívum ezáltal is csökkenjen.
Szili Katalin tárgyalásain szóba került egy Budapest-Peking napi repülőgépjárat megindításának a lehetősége, ami a közép-európai ország bekapcsolódását is jelenthetné Budapesten át. A járat Sanghajt is érinthetné - fűzte hozzá a magyar házelnök. 

Kínaiak érdeklődnek a taszári bázis iránt
2006. 03. 01

(MTI) A taszári légi bázis lehetséges fejlesztéséről, magyarországi építőipari beruházásokról és a 2010-es shanghai-i világkiállításon való magyar részvételről is tárgyalt Borsi László, az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal elnöke Kínában.

Borsi László elmondta, hogy a hongkongi székhelyű NWS Service Management Ltd., az egyik legnagyobb kínai beruházó cég vezetője találkozójukon élénk érdeklődést mutatott magyarországi befektetési lehetőségek iránt. Stewart K. C. Cseng (Zheng), az évente több száz milliárd dollárt befektető cég igazgatója felvetette, hogy a taszári volt katonai bázison létrehozható lenne a Kínából légi úton az EU-ba érkező áruk átrakó, átcsomagoló, átszerelő bázisa - hangsúlyozta az OLÉH elnöke.

A kínai szakemberekkel folytatott tárgyalásokon téma volt a magyar befektetők kínai megjelenése is, ám szerinte a magyar építőipari tervezőknek több esélyük lehet megbízások elnyerésére Kínában, míg beruházóknak és kivitelezőknek kevesebb - mondta Borsi László.

Az OLÉH elnöke közölte, hogy Pekingben találkozott Liu Cse-feng (Zhifeng)-gel, a kínai építési miniszter helyettessel és Cse Csang-haj-jal (Chi Changhai) a Kínai Nemzetközi Építőipari Fővállalkozói Szövetség elnökhelyettesével. E tárgyalások Gyurcsány Ferenc miniszterelnök 2005. szeptemberi Kínában lefolytatott találkozójának, alacsonyabb szintű, szakmai folytatását jelentették.

"Évtizedek óta ez az első szakmai kapcsolatfelvétel, amelynek már a közeljövőben folytatása lesz". Április elején kínai állami és magán befektetői, építőipari szakember delegáció érkezik Magyarországra, akik a helyszínen tájékozódnak beruházási lehetőségekről - hangsúlyozta Borsi.

Ez év végéig születik döntés arról, hogy építhet-e Magyarország önálló pavilont, vagy egy kész épületet ajánlanak-e fel bérlésre - mondta Borsi László a 2010-es világkiállítás kapcsán.

Magyarország lehet Európába kapu Kína számára
2006. 03. 01.

(MTI) Magyarország Kína számára az Európába vezető kapu szerepét töltheti be, és erről még az első félévben megállapodás születhet - tájékoztatott pekingi tárgyalásairól Szili Katalin, az Országgyűlés elnöke. 

A házelnökasszony alig több mint 24 négyórás látogatást tett a kínai fővárosban, és tárgyalt Vu Pang-kuo (Wu Bangguo) parlamenti elnökkel, Li Csao-hszing (Li Zhaoxing) külügyminiszterrel és Po Hszi-lai (Bo Xilai) kereskedelmi miniszterrel.

Szili Katalin elmondta: tárgyalópartnerei megerősítették, hogy a tőkeerős kínai cégek magyarországi befektetéseit ösztönözni és szorgalmazni akarják. Ennek érdekében Magyarország Kína számára egy logisztikai és kiállítási központot hoz létre körülbelül egymilliárd dolláros beruházással, hosszú távon összekötve a lehetőséget a 2010-es sanghaji világkiállításra történő regionális felkészüléssel.

Az országgyűlés elnöke azt kérte, hogy a magyar gabonaexport, és ezen belül is a búzaexport megteremtésére a kétoldalú megállapodást minél előbb aláírhassák, és a kínai fél ígéretet tett arra, hogy a magyar fél kérésének megfelelően erre még márciusban sort kerítenek. A kínai fél maximálisan támogatta azt a törekvést, hogy a magyar kereskedelmi passzívum ezáltal is csökkenjen.

Szili Katalin tárgyalásain szóba került egy Budapest-Peking napi repülőgépjárat megindításának a lehetősége, ami a közép-európai ország bekapcsolódását is jelenthetné Budapesten át. A járat Sanghajt is érinthetné - fűzte hozzá a magyar házelnök.

2010-re elkészül a Sanghaj-Hangzhou mágnesvasút
2006.03.06.

(CRI) Az Új Kína Hírügynökség jelentése szerint idén megkezdik a Sanghaj és Hangzhou közötti mágnesvasút építését, a 2010-es sanghaji világkiállítás előtt már robogni fog a mágnesvonat - mondta el az Országos Népi Gyűlés egyik sanghaji képviselője. Hozzátette: a Sanghaj és Hangzhou közötti mágnesvasút hossza kevesebb mint 200 kilométer, az összbefektetés 35 milliárd jüan, a vonat csúcssebessége 430 km/óra, vagyis Sanghajból harminc perc alatt lesz elérhető Hangzhou.

Borsi László szerint „fel kell fedeznünk” Kínát
2006.03.10. 

(archiweb.hu) Több millió dollár kínai tőke érkezhet a magyar építőiparba: lakóparkot építenének, kínai orvosi centrumot alakítanának ki, beszállnának a bérlakásépítési alapba, s európai elosztó központtá alakítanák a taszári repülőbázist. Emellett lehetőséget kínálnak az ottani beruházásokban magyar részvételre – írta a napokban Borsi Lászlót idézve a Világgazdaság.

Számos kedvező lehetőség kínálkozik a magyar lakás- és építőipari szakembereknek, illetve a hazai építészeknek a kínai piacon – mondta a Világgazdaságnak nyilatkozva Borsi László, az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal (OLÉH) elnöke, aki a napokban folytatott tárgyalásokat a távol-keleti ország több városában lakáspolitikai, építészeti, kamarai szakemberekkel és az üzleti szféra képviselőivel. Tapasztalatai szerint a tavaly szeptemberi magyar miniszterelnöki látogatás is hozzájárult ahhoz, hogy a kínai partnerek már konkrét ötletekkel, ajánlatokkal várták a lakáspiaci delegációt. Nem szabad elszalasztani ezt az esélyt – figyelmeztetett Borsi, hozzátéve: Kína legalább 800 milliárd dolláros tőke kihelyezésére kész, ebből Magyarország is profitálhat, ha megfelelő projektekkel áll elő, illetve ha magyar részről van fogadókészség a felkínált kínai lehetőségek kihasználására. Annál is inkább igyekeznünk kell – hangsúlyozta –, mert a Nyugat már jóval korábban „felfedezte” Kínát, tehát sok ország lépéselőnyben van Magyarországgal szemben.

Az egyik legnagyobb kihívást a 2010-es sanghaji világkiállítás jelenti – mondta az OLÉH elnöke, aki szerint elég baj az, hogy a pekingi olimpiáról már „lecsúsztak” a magyar vállalkozók. Részben a pavilonok építésében, részben pedig a megvalósuló infrastrukturális fejlesztésekben, a tervezett városfejlesztési projektekben találhatnak munkaalkalmat, illetve beszállítói lehetőségeket a magyar cégek. Különösen várják a magyar építészeket – jegyezte meg az elnök –, s ennek múltbéli gyökerei is vannak, hiszen több építészünk letette már a névjegyét a kínai városokban. Ugyancsak a magyar szakemberek ottani érvényesülését eredményezheti, hogy az immár Kínában is felerősödő energiatakarékossági szempontok jegyében igényt tartanak a panelfelújítási, hőszigetelési technológiák meghonosítására.
A kínai tőke is élénken érdeklődik a magyarországi jelenlét iránt – derült ki a tárgyalásokon –, több konkrét területet meg is neveztek, ahol szívesen invesztálnának. A befektetési tervek együttvéve több millió dolláros tőkebeáramlást feltételeznek. Elsősorban említették a taszári repülőbázist, ahol európai kereskedelmi logisztikai központot építenének ki a szándékok szerint. A budapesti László-kórház területén kínai orvosi centrumot szeretnének kialakítani. A soroksári Molnár-szigeten lakóparkot építenének magyar vállalkozók részvételével. Mindemellett tőkéstársként részt vennének a még csak tervezett bérlakás-befektetési alapban. Nyilvánvalóan komoly tervekről van szó - húzta alá Borsi -, ezt az is mutatja, hogy nem rövid időre terveznek a kínai befektetők, a 10-20 éves megtérülési időt "normálisnak" tartják. Egyelőre csak a tervek vannak meg, várhatóan áprilisban mindez konkrét tartalommal is megtöltődik, ekkor ugyanis kínai építésügyi küldöttség érkezik Magyarországra.

Nagy János, az ÉVOSZ ügyvezető igazgatója a Világgazdaságnak így kommentálta Borsi szavait: „Szívesen vesszük, ha kölcsönös előnyök alapján az építésügyi területeken is fejlődnek a két ország közötti kapcsolatok. Arról nyilván nem lehet szó, hogy magyar kétkezi munkások tömegesen menjenek Kínába, hiszen ehhez túlságosan nagyok a távolságok, s nincsenek is itthon felesleges kapacitások. Azt viszont örömmel fogadjuk, hogy a magyar know-how-t, a sajátos európai megoldásokat, a felhalmozódott tapasztalatainkat átadhatjuk a kínai partnereknek. Azt is üdvözöljük, ha a kínai tőke révén új beruházások indulnak el itthon, ez ugyanis munkaalkalmat ad a magyaroknak, s segít lendületben tartani a hazai építőipart.”
Eltér István, a Magyar Építész Kamara elnöke pedig így vélekedett: „Minden kínálkozó lehetőséget meg kell ragadnunk, hogy a magyar építészek érvényesüljenek, így természetesen örömmel vesszük a kínaiak érdeklődését. Különösen a fiatalok számára jelentős, ha kipróbálhatják magukat külföldön is. Már eddig is szép sikereket értek el a magyar tervezők külföldi pályázatokon, de ez nem járt együtt nagy munkák elnyerésével. Most itt lehet a kedvező alkalom, hogy betörjenek erre a távol-keleti piacra. Különösen annak ismeretében, hogy információink szerint óriási építkezések indulnak, s úgy értesültünk, az ottani szakemberek meglepően jó színvonalon kivitelezik az építészek által megálmodott terveket.”

Kínaiak a hazai építőiparban
2006. 03. 10.

(VG) Több millió dollár kínai tőke érkezhet a magyar építőiparba: lakóparkot építenének, kínai orvosi centrumot alakítanának ki, beszállnának a bérlakás-építési alapba, s európai elosztó központtá alakítanák a taszári repülőbázist. Emellett lehetőséget kínálnak az ottani beruházásokban magyar részvételre.

Számos kedvező lehetőség kínálkozik a magyar lakás- és építőipari szakembereknek, illetve a hazai építészeknek a kínai piacon - mondta lapunknak Borsi László, az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal (OLÉH) elnöke, aki a napokban folytatott tárgyalásokat a távol-keleti ország több városában lakáspolitikai, építészeti, kamarai szakemberekkel és az üzleti szféra képviselőivel. Tapasztalatai szerint a tavaly szeptemberi magyar miniszterelnöki látogatás is hozzájárult ahhoz, hogy a kínai partnerek már konkrét ötletekkel, ajánlatokkal várták a lakáspiaci delegációt. Nem szabad elszalasztani ezt az esélyt - figyelmeztetett Borsi, hozzátéve: Kína legalább 800 milliárd dolláros tőke kihelyezésére kész, ebből Magyarország is profitálhat, ha megfelelő projektekkel áll elő, illetve ha magyar részről van fogadókészség a felkínált kínai lehetőségek kihasználására. Annál is inkább igyekeznünk kell - hangsúlyozta -, mert a Nyugat már jóval korábban "felfedezte" Kínát, tehát sok ország lépéselőnyben van Magyarországgal szemben.
Peking már oda, Sanghai még jöhet

Az egyik legnagyobb kihívást a 2010-es sanghaji világkiállítás jelenti - mondta az OLÉH elnöke, aki szerint elég baj az, hogy a pekingi olimpiáról már "lecsúsztak" a magyar vállalkozók. Részben a pavilonok építésében, részben pedig a megvalósuló infrastrukturális fejlesztésekben, a tervezett városfejlesztési projektekben találhatnak munkaalkalmat, illetve beszállítói lehetőségeket a magyar cégek. Különösen várják a magyar építészeket - jegyezte meg az elnök -, s ennek múltbéli gyökerei is vannak, hiszen több építészünk letette már a névjegyét a kínai városokban. Ugyancsak a magyar szakemberek ottani érvényesülését eredményezheti, hogy az immár Kínában is felerősödő energiatakarékossági szempontok jegyében igényt tartanak a panelfelújítási, hőszigetelési technológiák meghonosítására.
Lakópark, orvoscentrum, bérlakások

A kínai tőke is élénken érdeklődik a magyarországi jelenlét iránt - derült ki a tárgyalásokon -, több konkrét területet meg is neveztek, ahol szívesen invesztálnának. A befektetési tervek együttvéve több millió dolláros tőkebeáramlást feltételeznek. Elsősorban említették a taszári repülőbázist, ahol európai kereskedelmi logisztikai központot építenének ki a szándékok szerint. A budapesti László-kórház területén kínai orvosi centrumot szeretnének kialakítani. A soroksári Molnár-szigeten lakóparkot építenének magyar vállalkozók részvételével. Mindemellett tőkéstársként részt vennének a még csak tervezett bérlakás-befektetési alapban. Nyilvánvalóan komoly tervekről van szó - húzta alá Borsi -, ezt az is mutatja, hogy nem rövid időre terveznek a kínai befektetők, a 10-20 éves megtérülési időt "normálisnak" tartják. Egyelőre csak a tervek vannak meg, várhatóan áprilisban mindez konkrét tartalommal is megtöltődik, ekkor ugyanis kínai építésügyi küldöttség érkezik Magyarországra.

Vélemények:

Nagy János, az ÉVOSZ ügyvezető igazgatója:

"Szívesen vesszük, ha kölcsönös előnyök alapján az építésügyi területeken is fejlődnek a két ország közötti kapcsolatok. Arról nyilván nem lehet szó, hogy magyar kétkezi munkások tömegesen menjenek Kínába, hiszen ehhez túlságosan nagyok a távolságok, s nincsenek is itthon felesleges kapacitások. Azt viszont örömmel fogadjuk, hogy a magyar know-how-t, a sajátos európai megoldásokat, a felhalmozódott tapasztalatainkat átadhatjuk a kínai partnereknek. Azt is üdvözöljük, ha a kínai tőke révén új beruházások indulnak el itthon, ez ugyanis munkaalkalmat ad a magyaroknak, s segít lendületben tartani a hazai építőipart."

Eltér István, a Magyar Építész Kamara elnöke:

"Minden kínálkozó lehetőséget meg kell ragadnunk, hogy a magyar építészek érvényesüljenek, így természetesen örömmel veszszük a kínaiak érdeklődését. Különösen a fiatalok számára jelentős, ha kipróbálhatják magukat külföl-dön is. Már eddig is szép sikereket értek el a magyar tervezők külföldi pályázatokon, de ez nem járt együtt nagy munkák elnyerésével. Most itt lehet a kedvező alkalom, hogy betörjenek erre a távol-keleti piacra. Különösen annak ismeretében, hogy információink szerint óriási építkezések indulnak, s úgy értesültünk, az ottani szakemberek meglepően jó színvonalon kivitelezik az építészek által megálmodott terveket."

Rendkívül dinamikus fejlődés
2006. 03. 16

(VG) Miközben az európai gyártók sorra kérik az Európai Unió védelmét a piacrombolónak ítélt kínai versennyel szemben, az odaáramló külföldi (jórészt európai) működő tőke folyamatosan duzzad, hozzájárulva a kibocsátás és az export megállíthatatlan növekedéséhez. Az európai érdekek megosztottságát jól illusztrálja a kínai és vietnami bőrcipőkre kivetni javasolt dömpingvám körüli huzavona: a múlt héten a tagországok elhalasztották a döntést annak bevezetéséről. A cipőgyártásuk nagy részét Kínába kiszervezett északi EU-tagok ugyanis egyáltalán nem lelkesednek a büntetővámért, a választások előtt álló Olaszország viszont a tervezettnél is szigorúbb fellépést szorgalmaz.

Peter Mandelson, az EU kereskedelmi biztosa a kínai cipőgyártóknak adott állami támogatásokkal indokolja a dömpingvám bevezetését. Az állami támogatások ugyanakkor Kínában éppen a külföldi befektetők megnyerésének egyik legfontosabb eszközét jelentik. Számos külföldi cég adózik a helyi kormányzatok által megállapított 15 százalékos rátával, szemben a hazai vállalatok esetében jellemző 33 százalékkal. A nyereségüket visszaforgató külföldi befektetők ráadásul öt év után visszaigényelhetik az újra befektetett profit után addig befizetett adó felét.

Persze Peking is elősorban magas hozzáadott értéket előállító külföldi cégeket látna szívesen, és az ösztönzőkkel ezekre összpontosít: a fejlett technológiát alkalmazó befektetők kétéves adómentességgel indítanak, ezt hat évig 50 százalékos adókedvezmény követi. A technológiatranszfer és -fejlesztés a külföldi cégek számára mentes az áfafizetési kötelezettség alól. A különleges gazdasági övezetekben high-tech termékeket előállító, és kutatás-fejlesztésbe beruházó vállalatok további adókedvezményekre számíthatnak.
A befektetésösztönzés számos kínai szakértő szerint túlságosan is sikeres: az elmúlt 25 évben az országba érkezett 600 milliárd dollár ugyan hozzájárult a gazdaság növekedéséhez, ám a nyereség oroszlánrésze külföldi kézen maradt. Egyre nagyobb problémát jelent a külföldi cégek környezetszennyezése is, miközben a helyi vállalatok felvásárlásával a multik lehetetlenné teszik saját márkák és technológiák kifejlesztését – panaszolja Li Deshui, a statisztikai hivatal vezetője. A külföldi befektetések különösen Kína 2001-es WTO-csatlakozása óta kaptak szárnyra (ehhez a dátumhoz Európa a kínai termékek áradatának megindulását köti), azóta heti egymilliárd dollár érkezik az országba. A rekordot a 2004-es év jelentette, amikor 60,6 milliárd dollárnyi működő tőkét fektettek be külföldiek Kínában, ám a tavaly regisztrált 60,3 milliárd dollár ettől alig marad el. A multinacionális cégek térnyerése az ország exportjában is megmutatkozik: a kivitel közel 60 százalékáért külföldi tulajdonú vállalatok felelősek.

Vizi Balázs, A Tradeland Kft. sanghaji irodavezetője: „Az utóbbi években folyamatosnak és stabilnak mondhatók Kína és Magyarország kapcsolatai, a szerteágazó politikai kapcsolatok azonban még mindig nem vonták maguk után a gazdasági kapcsolatok várt mértékű megélénkülését. Sok a terv, de arányosan még mindig kevés a megvalósult együttműködés. Régi beidegződés, hogy sokan a diplomáciától várnák a ,kulcsrakész’ üzletek kialakítását, ez pedig hibás elképzelés, az állami ,alapokra’ nekünk, vállalatoknak kell építkeznünk mindenütt, nincs ez máshogy Kínában sem. Pozitívnak tartom a híreket a tervezett magyarországi kínai logisztikai bázis kialakításáról. Remélem, hogy ettől a 2004-ben létrehozott Peking–Budapest közvetlen légihíd is nagyobb jelentőséget kap, és a jövőben jobban kihasználjuk majd például a légi fuvarozás adta lehetőségeket. Tapasztalataim szerint a kínai kormány, a hivatalok és a cégek nyitottak az együttműködésre, azonban konkrét elképzeléseket, ötleteket kell letennünk az asztalra. Ha van egy életképes ötletünk, akkor már ,csak’ három dologra van szükségünk Kínában: pénzre, eltökéltségre és időre. Csodák már Kínában sincsenek.”

Borsi László, Az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal elnöke: „A közelmúltban lezajlott kínai tárgyalásaink arra utalnak, akár több millió dollár értékű kínai tőke érkezhet a magyar építőiparba. Szemet vetettek például a taszári repülőbázisra, ahol európai kereskedelmi logisztikai központot építenének ki. A budapesti László-kórház területén kínai orvosi centrumot terveznek, a soroksári Molnár-szigeten pedig lakóparkot építenének. Tőkéstársként részt vennének a majdani bérlakás-befektetési alapban. A lakáspolitikai, építészeti, kamarai szakemberekkel és az üzleti szféra képviselőivel folytatott megbeszéléseken kiderült, a magyarokat is várják a távol-keleti országban, számos kedvező lehetőség kínálkozik a hazai építőipari szakembereknek, építészeknek a kínai piacon. Elsősorban a 2010-es sanghaji világkiállítás pavilonjainak építésében, illetve a kapcsolódó infrastrukturális fejlesztésekben, városfejlesztési projektekben találhatnak munkaalkalmat, illetve beszállítói lehetőségeket a magyar cégek. Úgy tapasztaltuk, szívesen vennék azt is, ha magyar szakemberek segítenének meghonosítani Kínában a nálunk sikeresen alkalmazott panelfelújítási, hőszigetelési technológiákat.”

Spányik Péter, Az ITDH igazgatója: „A kínai kapcsolat iránti magyar vállalati érdeklődést mi sem mutatja jobban, mint annak ténye, hogy nagyon sok magyarországi vállalkozás jelezte már, az ITDH által még szervezett Exportklub programban kifejezetten kínai üzleti kapcsolatkialakítási, -fejlesztési céllal kíván részt venni. Ebben a formában cégre szabott segítséget kapnak majd a tagok a klubon belül, de az abban részt nem vevők számára is számos kínai programot kínálunk az idén is. Például öt nagy kínai kiállítást vetünk fel az egyedi pályázati rendszerben támogatott bemutatók körébe, a kiemelt ágazati program keretében pedig központi magyar standot szervezünk egy high-tech vásáron. Emellett persze nyitottak vagyunk más igényekre is. Újdonságnak számít, hogy egy népes sanghaji üzleti delegációt várunk májusban Budapestre, amelynek tagjai számára magyar partnereket kutatunk fel. Nemcsak idehaza, hanem a fogadó országban is készen állunk a cégek segítésére: jelenleg Pekingben dolgozik kereskedelmi képviselő, de reményeink szerint hamarosan Sanghajban – ahol már működik magyar konzulátus – is megkezdi munkáját szakemberünk.”

Kovácsics Iván, Az MKIK kínai tagozatának elnöke: „Menni kell Kínába, anélkül nincs üzlet! Menni kell már csak azért is, mert a kétoldalú kapcsolatok fejlesztésének egyik legnagyobb gátját az jelenti, hogy kölcsönösen nem ismerjük egymást eléggé. Ma már ráadásul az alapfeltétel adott: megfizethető, gyors a közlekedési kapcsolat a két ország között, kilenc óra alatt meg lehet tenni az utat Budapest és Peking között. Kínára különösen igaz az, hogy folyamatos párbeszédre van szükség a vállalatok között – a kínai üzleti kultúrában ugyanis kiemelkedően fontos a személyes kapcsolat. Kína, a kínaiak egyébként teljesen fogadókészek a magyarok felé, s meg kell próbálni vállalati szinten is kihasználni a két kormány között az utóbbi időben kialakult jó kapcsolatot. Ma már a nyelvi akadály sem akadály, hiszen egyrészt ott is az angol az üzlet nyelve, másrészt a kínaiak nem haragszanak meg, ha egy cég tolmáccsal megy tárgyalni. Feltétlenül van arra lehetőség, hogy Magyarország elosztó szerepet játsszon Kína számára Európában, de ez jelentős mértékben múlik a magyarokon is. Kínai részről erre ugyanis van szándék. Jó lenne, ha ez valóra válna.”

Elosztó központot hoznának a kínaiak
2006. 03.16.

A következő hónapban újabb kedvező fejlemények várhatók a magyar–kínai gazdasági kapcsolatok terén. Több százmillió dolláros projekt révén Magyarországon hozhat létre Kína óriási kereskedelmi elosztó központot – írja a Világgazdaság.
Huszty András, a magyar–kínai kapcsolatokért felelős kormánymegbízott a múlt héten Pekingben tárgyalt, s mint mondta, a kínai márkák budapesti elosztó központjának létesítéséről szóló üzleti tárgyalások nagyon jól haladnak a kínai állami kereskedelemfejlesztő cég, a Genertech és a majdani központ alapjául szolgáló budapesti Ázsia Center és a China Mart tulajdonosai között.

A tét óriási: ilyen központ nincs egész Európában, s ha idejön, akkor a kínai kapcsolatfelvétel, a kínai áruk vásárlása iránt érdeklődő európai vállalkozások első menetben Budapestre jöhetnének partner- és árukeresőbe, információgyűjtésre. Őket is kiszolgálná a bemutatótermeket és képviseleti irodákat magában foglaló központ – vázolta Huszty. Ez az üzleti idegenforgalmat éppen úgy fellendítené, mint ahogy ezres nagyságrendben teremtene munkahelyeket.

Teremtődhetnek lehetőségek a magyarok számára a többi között a sanghaji világkiállítás és a pekingi olimpia kapcsán is. Az előbbivel kapcsolatban Huszty emlékeztetett: a tavaly aláírt emlékeztető értelmében Budapesten létesítik európai expoinformációs irodájukat. Folyamatosan hirdetik a világkiállítással és az olimpiával kapcsolatos pályázatokat, s az ITDH már elkezdte az ezeket tartalmazó információs fórumok kialakítását.

Teljes gőzzel folyik a sanghai EXPO előkészülete
2006.03.17.
(CRI-Kínai Nemzetközi Rádió) A Sanghaji EXPO-t szervező bizottság a minap partneri szerződést írt alá a Kelet-Kínai Légi Társasággal. Ezzel megkezdődött a 2010-es Sanghaji EXPO előkészülete. 
Március 14-én miközben felszállt a Kelet-Kínai légitársaság, EXPO emblémájával és az EXPO fő témájának „Város a még szebb jövőért„ mottójával díszített repülőgépe, megkezdődött a rendezvény első programja. Han Zheng sanghaji polgármester a megnyitón beszédet mondott: 
 „A repülőgép felszállása azt jelzi, hogy megkezdődött a 2010-es Sanghaji EXPO előkészületi munkálatainak első szakasza. Szeretnénk elérni, hogy az EXPO a világ gazdasági, tudományos-technológiai és kulturális vívmányok platformja legyen.„ 
A polgármester hangoztatta: az előkészületek közül a legfontosabb a piaci partnerek együttműködésének megszerzése. A terv értelmében az EXPO-t a nyíltság, az egyenlőség és az igazságosság szellemében szervezik meg, hogy a hazai és külföldi üzletek, cégek elvárásaiknak megfelelően vehessenek részt a világkiállítás előkészítésében és megtartásában. 
Megkezdődött a piackutatás-, és fejlesztés. Ide tartozik a támogató cégek a márkajegyéért, a külön engedélyezett cikkek árusításáért folyó üzleti verseny. 10 külön engedélyezési cikk között vannak bútorokat, játékokat, írószereket, ruházati cikkeket és médiaeszközöket gyártó üzemek. 
Az EXPO-t, amelynek fő témája a „Város, a még szebb jövőért„ 2010. május 1. és október 31-e között tartják meg, mintegy 5 négyzetkilométer nagyságú területen lesz. A kiállításra több mint 200 ország illetve nemzetközi szervezet részvételével zajlik majd. A kiállításra 70 millió látogatót várnak. Az EXPO-t 150 évi működése alatt első ízben rendezik meg egy fejlődő országban. 
A szervező bizottság felelősének tájékoztatása szerint igen nagy az érdeklődés a kiállítás iránt a nemzetközi üzleti életben. A Kelet-kínai Légitársaság 600 Airbus A340?es típusú gépét EXPO gépnek nevezte el, ráfestették az EXPO zöld-sárga valamint a légitársaság két-piros színű csíkját. Luo Chaogeng, a légitársaság vezérigazgatója a médiának adott nyilatkozatában elmondta: 
„Létrehoztuk az EXPO gépek munkacsoportját, mint mintacsoportot. Annak követelményeinek megfelelően végezzük az üzemeltetési munkát és az utaztatást, hogy elősegítsük a kiállítás sikerét." 
Huang Yaocheng, a szervezőbizottság alelnöke a sajtóértekezleten ismertette a kiállítás szervező munkájának jelenlegi helyzetét, szerinte sikeres lesz az üzleti partnerek keresése. 
„Pillanatnyilag együttműködő, támogató partnereket keresünk, világmárkás cégeket. Aztán külön engedélyezésre szakmai szervet létesítünk a résztvevő cikkek felülvizsgálására. Azzal a céllal is tesszük ezt, hogy a résztvevő cégek népszerűsítsék önmagukat. Az idén ez teszi ki munkánk jó részét.„ 
Értesülések szerint zavartalanul folyik a szervező munka a világkiállítás sikeréért. Vége felé halad az átfogó főterv kidolgozása, a kiállítás színhelyén folyik a meglévő házak, épületek lebontása és a lakosok átköltöztetése, amely június vége felé fejeződik be.

Eltakarítják a shanghaji EXPO útjában állókat
2006. 06. 02

(radio.hu) Kínában javában zajlanak a shanghaji világkiállítás, az EXPO előkészületei. A dolog azonban nem megy simán, a hatóságok ugyanis - finoman szólva - nem tisztelik különösebben az építkezés útjában állók jogait.

Egy hónappal a határidő előtt, május utolsó napjára mind a 18 ezer családot kiköltöztette a 2010-es sanghaji világkiállítás helyszínéül szolgáló 5,5 négyzetkilométeres területről az expo lebonyolításáért felelős hivatal - jelentette be a városi hatóság. 

Egy korábbi nyilatkozat szerint a monstre építkezések miatt tavaly nagyjából 70 ezer, idén 100 ezer családnak kellett, illetve kell elhagynia az otthonát. A lakóknak fizetett kártérítés összegéről a központi sajtó nem közölt adatokat, a hongkongi South China Morning Post az érintettek elmondásából úgy tudja, hogy négyzetméterenként 4000-5000 jüant, megközelítőleg 100-125 ezer forintot kapnak a kitelepített családok, amiből új lakásra nem nagyon futja. 
A hongkongi újságnak többen azt nyilatkozták, hogy akaratuk ellenére tették őket utcára. Volt, aki arról számolt be, hogy nyomás hatására írta alá a kompenzációról szóló dokumentumokat. Néhányaknak pedig anélkül rombolták le a házát, hogy előtte elfogadták volna a munkálatokat végző hivatal ajánlatát.

Lépésről lépésre fejlődnek kapcsolataink
2006.06.01.

(Selyemút) Dr. Huszty András, a magyar-kínai gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért, valamint a 2010. évi shanghai világkiállításon történő részvétel koordinálásáért felelős kormánybiztos. Egy személyben irányítja a magyar-kínai gazdasági kapcsolatok előmozdítását, tisztsége egyedülálló Európában.

- Jelenlegi megbízatása előtt Ön banki szakemberként jelentős pozíciókat töltött be. Hogyan került a kormánybiztosi posztra?
- Medgyessy Péter, akkori miniszterelnök 2003. augusztusában Kínában tett látogatása után szükségesnek találta egy, a magyar-kínai kapcsolatok fejlesztéséért felelős tisztség létrehozását. Még abban az évben, kormányhatározat alapján neveztek ki erre a feladatra. Előbb kormánymegbízottként a gazdasági kapcsolatokért voltam felelős, majd 2005.júliusában lettem kormánybiztos .A magyar kormányon belül ketten vagyunk tisztviselők, akik kimondottan egy-egy partnerországgal való gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért felelünk. Ez a funkció egész Európában egyedülálló.
- Kinevezését követően mi volt az első lépés, amit fontosnak tartott megtenni a magyar-kínai kapcsolat fejlesztésére?
Mindenekelőtt ismertetnünk kellett a kínai féllel az együttműködésre vonatkozó konkrét programjainkat. Partnereink számára így egyértelművé vált, hogy Magyarországnak határozott célkitűzései vannak, és állami vezetőink, diplomatáink ezek megvalósítását a szívükön viselik. Jelenleg hetvenkilenc határ-idős feladaton dolgozunk, melyekben szinte az összes minisztérium közreműködik. Mint kormánybiztosnak az a feladatom, hogy a különböző szervezetek, minisztériumok, önkormányzatok Kínával kapcsolatos munkáját összehangoljam. Tevékenységem kulcsszava tehát a koordináció. Kívülről közelítek az államigazgatás rendszeréhez, és mindenért felelős vagyok, ami Kínával összefügg. 
- A kínai fél hogyan fogadta a magyar közeledést? 
- Nyitottan, hiszen a két ország között, bár váltakozó intenzitással, de mindig is fennálltak a diplomáciai, politikai és gazdasági kapcsolatok. Kínában a mai napig méltányolják azon lépésünket, hogy az 1949. október elsején megalakuló Kínai Népköztársaság új kormányával már október hatodikán felvettük a diplomáciai kapcsolatot. Ezenkívül a hatvanas években 
sok kínai diák tanult hazánkban. A magyarok barátságosan fogadták őket, így Magyarország – amikor visszatértek Kínába –, mint második hazájuk maradt meg bennük. Ráadásul ebben az időszakban a magyar kultúra, az operett előadásoktól kezdve a filmekig, élénk jelen volt 
Kínában. Máig emlegetik Nádasdy Kálmán “Lúdas Matyi” című filmjét. 
Összefoglalva, és ezt a kínai fél is így értékeli: ez egy folyamatosan fejlődő, kétoldalú kapcsolat.
- Mit tartott munkája során a legnagyobb eredménynek a két ország közötti kapcsolatépítésben? 
- Három év alatt a Kínába irányuló magyar export több, mint duplájára nőtt: ebben nyilván szerepe van annak, hogy odafigyeltünk, kedvező helyzeteket teremtettünk. Emellett elkezdődött hazánkban az a folyamat, aminek következményeként Magyarország egyre otthonosabb körülményeket tud nyújtani a kínai befektetők számára. Ilyen például a Budapest-Peking közvetlen légijárat, a Bank of China, vagy a Magyar-Kínai Két Tanítási Nyelvű Iskola elindítása.
- Mik a további tervei, célkitűzései? 
- Első és legfontosabb jövőbeni feladatunk megtartani hazánk előnyös helyzetét: minél több tőkét idehozni, és így minél több magyarországi munkahelyet teremteni. Másodsorban élénkíteni a turizmust, hiszen Kínában növekszik az érdeklődés hazánk iránt. Míg három évvel ezelőtt a nagykövetség száztíz turista vízumot adott ki, addig tavaly már hétezer-négyszázat. Azon is dolgozunk – remélem, nyárra megvalósul –, hogy napi járat legyen Budapest és Peking között. Végül, de nem utolsó sorban, szeretnénk hivatalosan, kórházi szinten meghonosítani a tradicionális kínai gyógymódot, ami főként a magyar betegek érdeke lenne.
Ez csak néhány példa a számtalan feladatból, ami még előttünk áll.

Kínára mégis külön ember kell Gyurcsánynak
2006. 09. 15., 

(Origo) Bár a második Gyurcsány-kormány ígéretének megfelelően megszüntetett több kormánybiztosi posztot, akadt, aki más hasonló pozícióban folytathatja munkáját. A még Medgyessy által kinevezett, a kínai-magyar kapcsolatokért felelős, Huszty András ugyanis miniszterelnöki megbízott lett. Az Egyesült Államokkal, Németországgal vagy éppen Indiával ugyan nem foglalkozik hasonló különmegbízott, Huszty szerint azonban ő olyan munkát végez, amit az illetékes minisztériumok nem tudnak ellátni.

"Kevesebb privilégium... az ország irányítóinak kell demonstrálniuk, hogy egy korszerűbb, takarékosabb és hatékonyabb állam kialakítása érdekében képesek korlátozni előjogaikat és jövedelmüket... Csökkentjük a vezetési szinteket, a vezetők számát" - ismételte meg az MSZP tavaszi kampányában többször elhangzott mondatokat az Új Magyarország című kormányprogram. A 2006-os választást megelőzően 11 miniszterelnöki megbízott és 13 kormánybiztos, kormánymeghatalmazott dolgozott, és ezeknek a posztoknak a nagy részét valóban meg is szüntették az új kormány megalakulásával.

Külön kormánybiztos felügyelte például a kínai-magyar gazdasági kapcsolatokat: Huszty András, akit még Medgyessy Péter nevezett ki. Az ő posztja is megszűnik, de ez nem jelenti azt, hogy távoznia kellene. A miniszterelnök augusztusi határozatából ugyanis kiderül, Huszty miniszterelnöki megbízottként folytatja a munkáját, és ugyanúgy a magyar-kínai gazdasági kapcsolatok fejlesztésével, illetve a 2010-ben esedékes, sanghaji világkiállításon való magyar részvétellel foglalkozik.
Huszty kinevezése hivatalosan már megtörtént, de mint megtudtuk, munkaszerződését még nem írta alá. "Csak a részletek kidolgozása miatt késik, remélem minél hamarabb aláírhatom" - magyarázta az [origo]-nak Huszty András, viccesen hozzátéve, hogy akkor már pénzt is fog kapni. A megbízott számára a kormányváltás előtt államtitkári javadalmazás járt, a munkáját segítő csapat tagjai, Huszty állítása szerint "jó, ha százezer forintot keresnek". Arra a kérdésre, hogy most mennyit fog keresni, azt mondta, még ő sem tudja.
Felvetésünkre Huszty közölte, a kínai-magyar gazdasági kapcsolatok jobbításában az illetékes gazdasági tárca és Külügyminisztérium mellett szükség van az ő munkájára is. Mint elmondta, tevékenységének lényege a koordináció. "Bármelyik ügynek megvan a maga felelőse, mégis nagyon sokszor szükséges, hogy valaki egyben lássa az egészet".
Kérdésünkre Huszty példaként említette a Budapesten megnyílt kéttannyelvű magyar-kínai iskolát. Ennek elindítása a kormányhatározat szerint az Oktatási Minisztérium feladata lett volna, csakhogy a tárcának nem volt ingatlana, ezért elakadt az ügy. Erre ő kijárta azt a Fővárosi Önkormányzatnál és a Kincstári Vagyonigazgatóságnál, majd a finanszírozásról a kínai oktatási szaktárcával tárgyalt, igaz, Huszty egyébként nem beszél kínaiul.

A Kormányszóvivői Iroda kérdésünkre azt közölte, "a kormánybiztosok és a miniszterelnöki megbízottak valamilyen speciális, illetve a kormány vagy a miniszterelnök feladatkörével összefüggő feladat ellátására kapnak megbízást. Az általuk végzett munka jelentősége indokolja a kinevezésüket, mert így hatékonyabban, nagyobb súllyal tudják ellátni feladatukat, mint ha azt minisztériumi szakértői szinten végeznék."
Tény, hogy Magyarország és Kína gazdasági kapcsolatai évről évre javulnak: míg 2002-ben 154 millió dollár értékben exportáltunk Kínába, addig ez az érték 2004-ben 390, míg 2005-ben már 410 milliót tett ki. Az elmúlt négy évben megnyílt a Bank of China budapesti fiókja, feloldották a Kínába irányuló magyar búza exportját tiltó rendelkezéseket, közvetlen légijárat jött létre a két ország fővárosa között, és részben ennek köszönhetően, jelentősen megnőtt a Magyarországra látogató kínai turisták száma. 

Az is tény ugyanakkor, hogy Magyarországnak nincs külön miniszterelnöki megbízottja a Kínához hasonlóan dinamikus fejlődést mutató, egymilliárdos piaccal rendelkező India meghódítására. Nincs külön, minisztériumoktól független ember a világ vezető gazdasági hatalmával, az Egyesült Államokkal történő üzletelés elősegítésére, a világranglistán második Japánnal és a szintén dobogós Németországgal (amely messze legfontosabb európai partnerünk) sem foglalkozik külön erre kijelölt személy. Igaz, a Miniszterelnöki Hivatal egyik államtitkára, Gilyán György személyében van egy kormánybiztos, aki a "keleti piaci gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért" felel.

A közgazdasági egyetem után a moszkvai társadalomtudományi akadémián diplomázott Huszty András első jelentősebb állami funkcióját 1989-ben kapta az Általános Értékforgalmi Banknál, ahol a Horn-kormány alatt, 1995-ben lett vezérigazgató. A következő évben a szintén állami Magyar Fejlesztési Bank vezérigazgatója lett, amely tisztségről 1998-ban lemondott. 2002-ben tért vissza a magánszektorból: a Malév igazgatóságának elnöke lett, majd a következő évtől lett kormánymegbízott, 2006-tól rendkívüli nagykövet, majd miniszterelnöki megbízott. (demos.hu)

Hivatalosan elkezdődtek a 2010-es Sanghaji Világkiállítás építkezési munkálatai 
2006.08.20. 

(CRI – Kínai Nemzetközi Rádió) Augusztus 19-én, 1351 nappal az esemény megnyitása előtt, Sanghajban megkezdődött a 2010-es Világkiállítás helyszínére tervezett Expo Park felépítése.

A 2010-es Sanghaji Világkiállítás a város központját kettészelő Huangpu-folyó mentén kerül megrendezésre. A park számára kijelölt terület közel öt és fél négyzetkilométer. A rendezők elmondták: a legelső lépés az út megépítése lesz. A főcsarnok felépítése a jövő év elején kezdődik, és a tervek szerint 2009 végén fejeződik be. 

A féléven át tartó Shanghai Expo megnyitására 2010. május 1-jén kerül sor. 

Luxusjachtra szállnak a kínaiak 
2006. 11.08. 

(delux.hu) Új nagyzási hóbort ütötte fel a fejét a kínai gazdagok körében. Az ázsiai ország milliomosai közül egyre többen adják fejüket extravagáns, olykor dollármilliós jachtok vásárlására, így nem csoda, ha hazájukban egyre több hajókiállítást rendeznek, hogy a tehetősek kedvükre válogathassanak a költséges játékszerek közül.

Versengenek egymással a kínai milliomosok, legalábbis ami jachtjaik fényűző felszereltségét és drágaságát illeti. Az ázsiai ország legtehetősebbjeinek körében az utóbbi időben divattá vált a luxushajók vásárlása, amelyből minden valamire való gazdag kínai igyekszik legalább egy pompás példányt felmutatni.

A jachtbirtokosok növekvő száma persze új igényeket hozott magával, így például a kikötők építésére, bővítésére is rámutatott. Az első hasonló központot száz éve külföldiek alapították, és számuk már három évvel ezelőtt is jóval 130 fölött volt. Közülük az egyik az észak-kínai American Mercury Club a Taihu tó partján épült, 144 férőhellyel és 400 regisztrált taggal rendelkezik. A 16 ezer dolláros tagdíjat természetesen csak a különösen gazdag kínaiak engedhetik meg maguknak.

Csen Xinhua, Zhejiang tartomány Csun'an megyei titkára elmondta, csak a Qiandao tónál két fényűző jachtklub épül 2010-ig, amely legalább 80 nagyhajónak biztosít majd előkelő tárolóhelyet. Előzetes becslések szerint a térség teljes befogadóképessége maximum 700-800 jachtra korlátozódik, így a gazdag kínaiak  igyekezniük kell, ha a költséges játékszereiket a
Qiandao tó előkelő klubjaiban kívánják majd tartani.

A fejlesztések azonban messze nem csak a Qiandao tavat érintik. Kínában a partvonal mentén, valamint a tavaknál és folyóknál újabb és újabb jachtklub-beruházások veszik kezdetüket.  A 2010-es sanghaji Világkiállítás szintén új távlatokat nyithat hajózási lehetőségek terén Kínában. Négy éven belül ugyanis a kormány öt marina megépítését tervezi az addig megtisztított Jangce-folyó torkolatánál, a Dianshan folyónál valamint a partvonalon. Csak a sanghaji jachtférőhelye elérheti 10 ezret. Előzetes becslések szerint a város jachtállománya pár éven belül elérheti az ezret, míg ez a szám tizennégy éven belül akár 20 ezerre is nőhet.

A kínai milliomosok nagyzási hóbortja természetesen az exkluzív vízi-alkalmatosságokat gyártó cégeket sem hagyta hidegen, akik több, az állam által szervezett szakvásáron mutathatják be kínálatuk legjavát. A Qiandao tó (a Száz Sziget tó) szintén igen vonzó célpontja a hajótulajdonos társadalomnak, így nem csoda, hogy itt rendezték meg az október 29-én befejeződött Qiandao Tavi Jacht Vásárt. Kína egyik legnagyobb nemzetközi jachtkiállításán kilenc ország 45 gyártója mutatta be prémiumtermékeit, amelyekből csak a vásár ideje alatt három luxusjacht kelt el, 2,5 millió dollárért. A kiállítás legsikeresebb eladása az volt, amelynek során egy vásárló több mint 2,1 millió dollárért "vitt haza" egy Ferrari névre keresztelt, olasz gyártású hajót. Beszámolók szerint a vevők nagyrészt Jiangsu és Zejiang tartományok gazdag kereskedőiből és üzletemberei közül kerültek ki.

Kínában díszvendég Magyarország
2006.11. 24. 

Hiller István oktatási és kulturális miniszter kínai tárgyalásai során Sanghajban találkozott Yang Licsinggel, a Zeneművészeti Konzervatórium rektorával. Mindketten kiemelték: kulturális és oktatási szempontból is fontos a budapesti Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem és a sanghaji konzervatórium közötti diák- és tanárcsere. Szorgalmazták, hogy a két intézmény együttműködési megállapodást írjon alá. Yang Licsing szerint a kínai zenei képzés sokat köszönhet a Kodály-módszer bevezetésének.

S mivel jövőre lesz Kodály Zoltán születésének 125., illetve a sanghaji Zeneművészeti Konzervatórium fennállásának a 90. évfordulója, a sanghaji rektor és a magyar miniszter megállapodott abban: 2007 őszén, a Kínában rendezendő magyar kulturális eseménysorozat keretében "magyar hetet" tartanak majd a konzervatóriumban.

Sanghaj egyébként is multikulturális város. Idén nyolcadik alkalommal rendezték meg itt a Nemzetközi Művészeti Fesztivált, amelynek szakmai rangja évről évre növekszik. Ebben az esztendőben Mexikó a díszvendége a rendezvénynek, s a látogatók száma már megközelíti az 1,3 milliót. Cseng Senglai, a fesztivál művészeti vezetője arról tárgyalt Hiller Istvánnal: jövőre Magyarország lehetne a díszvendége a jelentős nemzetközi fesztiválnak.

Sanghaj közben már javában készül a 2010-es Világkiállításra. Az expo koordinációs irodavezetője, Zhou Hanmin professzor is fogadta a magyar szaktárca vezetőjét. Elmondta: eddig 96 ország, illetve nemzetközi szervezet jelentkezett a világkiállításra, Magyarország ezer négyzetméteres csarnokban mutatkozhat be. Előzetes becslések szerint körülbelül 70 millió látogatóra számítanak a Világkiállítás idején. Hiller István arról beszélt: 2010-ben Pécs lesz Európa Kulturális Fővárosa, és szeretné, ha a két rangos esemény valamilyen módon összekapcsolódhatna egymással. Zhou Hanmin - elfogadva az ötletet - mindjárt azt javasolta: külön magyar nemzeti napot tartanak majd a Világkiállításon, ahol Pécsnek kiemelt szerep juthat.

Hiller István és a magyar delegáció tagjai - köztük Dr. Hudecz Ferenc, az ELTE rektora -tárgyaltak Yang Csiennel, Sanghaj városának oktatási és tudományos ügyeiért felelős vezetőjével. Hudecz Ferenc jelezte: Magyarország mindenképpen részt venne a sanghaji oktatási kiállításon. A rektor a kínai fél segítségét kérte ahhoz, hogy olyan oktatási intézményekkel vehessék föl a kapcsolatot, amelyek nyitottak a magyar intézményekkel közös képzések bevezetésére.

A magyar delegáció kínai tárgyalásainak utolsó napján, pénteken, Hongkongban Hudecz Ferenc és a hongkongi Baptista Egyetem rektor-helyettese, Yiu-Kwan Fan megállapodtak, hogy közös diák-, doktoráns- és professzorcsere programokat indítanak elsősorban az európai tanulmányok témakörében. Az oktatási csereprogramokat később más területekre is szeretnék kiterjeszteni.

A tárgyalásokon megjelenő kínai oktatási és kulturális vezetők kitértek arra is: 15 éve nem volt ilyen szintű magyar kulturális és oktatási tárgyalódelegáció Kínában.