2004

Csillag István miniszter Kínába utazik
2004. 02.15.

(MTI) A kereskedelmi és közlekedési kapcsolatok előmozdítása érdekében Csillag István gazdasági és közlekedési miniszter magyar delegáció élén Kínába látogat február 16–19. között 

A kínai légügyi hivatalban a tervek szerint a közlekedési tárca vezetője aláírja a Malév és a Hainan Airlines légitársaságok közötti megállapodást a Budapest-Peking közvetlen járat elindításáról – tájékoztatott a GKM.

Az ipari tárca közleménye szerint Csillag István miniszter tárgyal Wu Yi külgazdaságért felelős miniszterelnök-helyettes asszonnyal a magyar–kínai gazdasági együttműködés perspektíváiról Magyarország európai uniós csatlakozását követően. Találkozik Ma Kaijal, az állami fejlesztési és reformbizottság elnökével, miniszterelnök-helyettessel, akivel a gazdasági növekedés és modernizáció előmozdításáról és a szakmai, szellemi együttműködés kialakításáról tárgyal.

A kínai kereskedelemi minisztériumban a magyar export növelésével a magyar–kínai kereskedelem egyensúlyának helyreállítása, a termelési kapcsolatok feltételrendszerének korszerűsítése lesz a témája a magyar miniszter megbeszéléseinek.

A közlekedési minisztériumban a gazdasági kapcsolatfejlesztési központ magyarországi lehetőségéről, a közlekedési területen való ipari együttműködés előmozdításáról tárgyal majd Csillag István. 

A vasútügyi minisztériumban a magyar gazdasági miniszter felveti, hogy az eurázsiai vasúti forgalomban milyen szerepet játszhat Magyarország, az V. közlekedési folyosó, illetve Záhony az áruk eljuttatásában az adriai térségbe.

Csillag István találkozik a pekingi és sanghaji főpolgármesterekkel, akikkel tárgyal a 2008. évi pekingi olimpia és a 2010. évi sanghaji világkiállításhoz kapcsolódó magyar beszállítások lehetőségeiről.

A GKM tájékoztatása szerint a magyar delegáció részt vesz a Shanghai World Trade Fair megnyitóján, és a visegrádi négyek közös pavilonjában Csillag István előadást tart.

A GKM adatai szerint Kína Magyarország hatodik legnagyobb kereskedelmi partnere. Tavaly a kétoldalú áruforgalom értéke 3463 millió dollár volt, ezen belül a magyar export 177,5 millió dollár, az import pedig 3.285 millió dollár volt. Tavaly a magyar kivitel 15 százalékkal növekedett, ugyanakkor a Kínából származó behozatal 57,5 százalékkal bővült. Ezzel a kereskedelmi deficit értéke meghaladta a 3,1 milliárd dollárt.

A kétoldalú kereskedelemben jelentkező deficit egyre növekvő mértéke zavaró tényező, hiszen a teljes magyar külkereskedelmi hiány 65 százaléka a kínai viszonylatban keletkezik. Figyelemre méltó, hogy Magyarország jelenleg a 7. legnagyobb kereskedelmi többletet biztosító relációja Kínának.

Medgyessy Péter miniszterelnök 2003 augusztusában tett háromnapos látogatást Kínában.

Pekinget még nem hódították meg a magyar cégek
2004. 02. 17.

(NOL) Egyelőre kevés magyar vállalat van jelen a kínai piacon, bár a tavaly őszi pekingi Medgyessy-látogatás megteremtette a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztéséhez szükséges politikai légkört - fejtette ki lapunknak Major István, a Külügyminisztérium külgazdasági területért felelős helyettes államtitkára.
A közeli hetekben várhatóan öszszeül Pekingben a magyar-kínai vegyes bizottság, és áttekinti a kereskedelemfejlesztés lehetőségeit. Egyelőre kínai behozatalunk nőtt erőteljesebben, a mérleg kedvezőbbé formálásához elengedhetetlen a kivitel növelése. A magyar vállalatok számára piacra lépési lehetőség közreműködni a 2008-as pekingi olimpia, illetve a 2010-es sanghaji világkiállítás előkészületeiben - mondta Major István, hozzátéve, hogy még az idei első fél évben meg kívánják hívni Magyarországra a két említett világrendezvény előkészítéséért felelős első számú kínai vezetőket.
A helyettes államtitkár szerint fontos lenne bekapcsolódni a kínai állami fejlesztési projektekbe, ilyen lehetőségek kínálkoznak például a közlekedésben, az energiatermelő berendezések gyártásában és a mezőgazdasági technológiák átadásában.

Hu Csin-tao: közvetlen légi járat és kéttannyelvű iskola
2004.06. 11

(MTI) Augusztustól heti három alkalommal közvetlen Budapest-Peking légi járatot indítanak, és megállapodás született egy budapesti magyar-kínai kéttannyelvű iskola létrehozásáról - többek között ezt rögzítették a két ország képviselői Hu Csin-tao kínai elnök magyarországi állami látogatásának első napján.

"Támogatjuk vállalatainkat az egymás országába történő kölcsönös beruházásokban, és tovább erősítjük a gazdasági-kereskedelmi együttműködést" - mondta a Mádl Ferenc köztársasági elnökkel folytatott tárgyalásokat követően a kínai elnök újságírók előtt, a Sándor-palotában. A két elnök jelenlétében összesen hét kétoldalú megállapodást írtak alá, közöttük az államfők által rögzített politikai nyilatkozatot a baráti és együttműködési partnerség létrehozásáról, valamint a Malév és a Hainan légitársaság közötti együttműködésről és az Opel Magyarország, valamint a Hszin Sidai Holding közötti szerződésről és szándéknyilatkozatról. 
A szaktárcák képviselői emellett megállapodást írtak alá a gazdasági együttműködés jövőbeni kereteiről és szándéknyilatkozatot az infrastrukturális és környezetvédelmi fejlesztésekről. "A kínai gazdaság káprázatos fejlődésen ment keresztül az elmúlt évtizedekben. A 2004-es kínai alkotmánymódosítás rögzítette a piacgazdaság elemeinek beépülését, valamint az emberi jogok védelmének fontosságáról is rendelkezett" - mondta a tárgyalások után Mádl Ferenc. Hozzátette: mindkét fél úgy gondolja, hogy a gyakorlatban is erősíteni kell az emberi jogok védelmét. Az MTI-nek korábban az elnöki hivatalhoz közel álló források azt mondták, Kínában igény van a magyar tapasztalatokra az emberi jogok, a jogállamiság, az intézményrendszer kiépítése területén. 

Mádl Ferenc kitért arra, hogy a gazdasági együttműködés, a vállalatok közötti kötelékek erősítésére jó lehetőségeket kínálhatnak a 2008-as pekingi olimpiához, valamint a 2010-es sanghaji világkiállításhoz kapcsolódó beruházások. Hu Csin-tao azt mondta, lépéseket fognak tenni annak érdekében, hogy a kétoldalú kereskedelmi forgalomban jelenleg meglévő komoly magyar passzívum kérdése megoldódjon. 

Tavaly 3,2 milliárd dollárt tett ki a Magyarországra irányuló kínai áruk és szolgáltatások értéke, a magyar export viszont csak 177 millió dollár volt. Az idei első negyedévben az import 40 százalékkal, az export 320 százalékkal nőtt a 2003-as év hasonló időszakához képest. "Köszönjük, hogy Mádl Ferenc hangsúlyozta: Magyarország az egy Kína elvét, Kína békés egyesítését támogatja" - hangsúlyozta a kínai elnök. Az államfők által aláírt közös nyilatkozatban is megerősíti a magyar fél, hogy Tajvan Kína területének része. 

Hu Csin-tao szorgalmazta az ipari, az informatikai, a közlekedési, a pénzügyi, a logisztikai, a kulturális, az oktatási, a műszaki-tudományos és az egészségügyi együttműködést, illetve ezen területeken a cserekapcsolatok fokozását. Mádl Ferenc üdvözölte a kínai kereskedelmi központ létrehozását Magyarországon, valamint a Bank of China magyarországi szerepének folytatását. 

A kéttannyelvű iskola létrehozásának elsődleges célja az MTI információi szerint a magyarországi, legalább húszezres kínai kolónia képzettségének fejlesztése, emellett a kínai oktatási rendszerbe történő visszaintegrálódás lehetőségeinek megteremtése. Mádl Ferenc kiemelte, hogy a kínai elnök mostani látogatása a két ország közötti diplomáciai kapcsolatok felvételének 55. évfordulójához is kapcsolódik. "Kína jelentős szerepet játszik az ENSZ BT-ben, és komoly része volt az Irakkal kapcsolatos szerdai megállapodás kidolgozásában is" - szögezte le Mádl Ferenc, aki szerint Magyarország és Kína intenzív együttműködést kíván kialakítani a nemzetközi fórumokon. Hu Csin-tao kínai látogatásra hívta meg Mádl Ferencet.

Egyezményesőt hozott Hu Jintao elnök
2004. 06. 11.

Mádl Ferenc beruházási részvételt remél a 2008-as pekingi olimpia létesítményeihez 

(NOL) Kína és Magyarország baráti és együttműködési partnerségét rögzíti egyebek között az a közös nyilatkozat, amelyet Hu Jintao (Hu Csin-tao) és Mádl Ferenc elnökök írtak alá tegnapi tárgyalásaik végeztével a Sándor-palotában. Az elveket tartalmazó dokumentumot a mindkét országban és a kapcsolatokban is bekövetkezett változások tették időszerűvé. Kínai államfő egyébként kilenc éve járt hazánkban. Tegnap a két elnök jelenlétében hat gazdasági, oktatási és környezetvédelmi megállapodást is aláírtak, köztük közvetlen légi járatról, és kínai–magyar kétnyelvű iskola felállításáról Budapesten.

Mádl Ferenc sajtónyilatkozatában "őszintének, nyíltnak és eredményesnek" nevezte a kínai elnökkel folytatott tárgyalásait. Utalt arra, hogy Magyarország az egy Kína elvet vallja. Miként a közös nyilatkozat is tartalmazza, a Kínai Népköztársaság kormányát tekinti az egész Kínát képviselő egyetlen törvényes kormánynak. Elismeréssel szólt Kína "kápráztató" gazdasági fejlődéséről, a lakosság életszínvonalának emelkedéséről, hangsúlyozva annak jelentőségét, hogy az alkotmány is szentesítette a magántulajdont. Hu elnököt a nyitás és a reformpolitika képviselőjének minősítette. A megbeszélésen – mint közölte – érintették az emberi jogok védelmének fontosságát is.Hu szerint a tárgyalások hozzájárulnak az eddig is nagyon jó kétoldalú kapcsolatok erősítéséhez, "a fejlődés jövőjének előmozdításához". Szerinte a gazdasági és kereskedelmi együttműködés a jövőbeni kooperáció fő iránya. Mint mondta, bátorítják a vállalatok kölcsönös beruházásait, s ígérte, hogy intézkedéseket hoznak a kétoldalú áruforgalomban tartósan jelentkező magyar passzívum megoldására. Mádl reméli, hogy magyar vállalatok is kapnak megrendeléseket a pekingi olimpiához, és a 2010-es sanghaji világkiállításhoz kapcsolódó beruházásokban.Az alulról építkező kapitalizmusban, amelynek példaországai Kína és Vietnam, a nemzeti burzsoázia és a külföldi – elsősorban hongkongi és amerikai – kisbefektetőknek meghatározó a szerepe, ugyanakkor óriási az állam újraelosztó funkciójának a jelentősége is. Erről Szelényi Iván szociológus beszélt a Politikatörténeti Alapítvány legutóbbi rendezvényén. Az amerikai Yale Egyetem professzora szerint ezekben az országokban – amelyekben továbbra is egypártrendszer van – az uralkodó párt a nemzeti fejlődést irányító, pragmatista-patrióta párttá vált. Kérdésre válaszolva Szelényi professzor a kínai politika lehetőségeit elemezve felvetette: az ország akár szét is hullhatott volna, amennyiben 1989-ben Teng Hsziao-ping nem vet véget erőszakkal a Tienanmen téri lázadásnak. Ez esetben ugyanis fennállt volna annak a veszélye, hogy Kína a jelenlegi fejlődéssel szemben a történetében jól ismert polgárháborúk áldozatává váljon. A mai kapitalizmusok című előadásában Szelényi Iván a posztszocialista országok 1989 utáni helyzetét elemezte.

Sanghaji beszállítói lehetőségek
2004. 06. 28

(VG) A 2010-es sanghaji világkiállítással kapcsolatos üzleti lehetőségeket ismerhetik meg első kézből azok a magyar vállalatok, amelyek részt vesznek az ITDH jövő csütörtöki fórumán – tudtuk meg Németh György igazgatóhelyettestől. Az üzleti szeminárium időpontja nem véletlen: előző nap érkezik ugyanis – kormányzati meghívásra – delegáció élén Magyarországra a sanghaji főpolgármester, aki egyben a sanghaji világkiállítás koordinációs bizottságának főigazgatója. 

Egyelőre nincs eldöntve, milyen lesz a magyar bemutatkozás. Úgy tudjuk, hogy az e heti látogatáson összegyűjtött információk fényében készíti el a Külügyminisztérium a kormány számára az előterjesztést. 

A vizittel párhuzamosan szervezett rendezvényen a hazai vállalati szféra a konkrét üzleti lehetőségekkel ismerkedhet meg. Németh György a Világgazdaságnak nyilatkozva emlékeztetett arra, hogy gigantikus mértékű és méretű infrastrukturális, logisztikai és informatikai beruházások lesznek Kínában a világkiállítás kapcsán. Elsősorban arra van esély, hogy a magyarok beszállítóként nyerjenek el üzleteket. 

Az ITDH üzleti fórumán a szervezők lehetőséget biztosítanak arra is, hogy a megjelent cégek konkrét kérdéseikre válaszokat kapjanak. Mint Németh elmondta: már most is nagyon élénk az érdeklődés a magyar vállalatok körében a rendezvény iránt, és azok, akik eddig nem jelentkeztek részvételre, még megtehetik azt.

Expo 2010: Kína magyar befektetőket vár
2004. 07.0 1.

(FigyelőNet, MTI-Eco) A shanghaji világkiállítás beruházásainak megvalósításához Kína számít a magyar vállalkozások részvételére - mondta Csu Cu-sou (Zhu Zushou), a Kínai Népköztársaság budapesti nagykövete. 

A világkiállításhoz kapcsolódó beruházások költségei 4-5 milliárd dollárt tesznek ki, a megvalósításra vonatkozó nyílt nemzetközi tendereket 2005 májusában írják ki - mondta el a nagykövet. 

További befektetési lehetőséget jelent a külföldi cégeknek, hogy a megvalósításhoz más, a rendezvényhez szorosan nem kapcsolódó beruházások is szükségesek, amelyek költségei az expo-beruházás összértékének 10 szeresét is elérhetik - mondta Csou Jü-peng (Zhou Yupeng), Sanghaj főpolgármester-helyettese. 

Szükség van 10 új metróvonalra, a reptér bővítésére, az úthálózat fejlesztésére is - tette hozzá. 
A magyar vállalkozók számára 2005 augusztustól nyílik lehetőség a pályázatok benyújtására, a projektek magyarországi koordinációját az ITDH Magyar Befektetési és Kereskedelemfejlesztési Kht. végzi. 

"Az ITDH honlapján a magyar pályázók részére külön Expo-felületet hozunk létre, amely 2005 augusztustól elérhető lesz" - mondta Spányik Péter, az ITDH megbízott vezérigazgatója. 

A világkiállítás szervezése jelenleg az előkészítő szakasz végénél tart: az 5,28 négyzetkilométer alapterületű helyszín a Hungapu folyónál lesz, az alaptervek megszülettek. "A világ legnagyobb világkiállítását szeretnénk megrendezni 2010-ben Shanghajban" - mondta Sanghaj főpolgármester-helyettese. 

Az expón 2010 május 1. és október 31. között 200 ország mutatkozik be a világnak, a szervezők 70 millió látogatóra számítanak. 

Tíz új metró hat év alatt
2004. 07. 01.

(Index) Kína a magyar cégek részvételére is számít a 2010 május 1. és október 31. között megrendezendő sanghai világkiállítás előkészítési munkálatai során - mondta Zhou Yupeng, a város főpolgármester-helyettese budapesti sajtótájékoztatóján. Csupán a világkiállítás építkezéseire - benne az infrastruktúra fejlesztésre - 4-5 milliárd dollárt kívánnak költeni, s ennek a tízszeresét fordítják majd a város modernizálására. Megépül például 10 metróvonal, bővül a reptér és a közúthálózat is. Kína nyílt nemzetközi pályázaton keres majd kivitelezőket. A legnagyobb és legszínesebb világkiállításra készül a kínai város, amely 200 ország - köztük Magyarország - részvételére számít. A rendezvényre 70 millió látogatót várnak.

Tíz metróvonal 2010-ig
2004.07.01.

(Piac&Profit) Főleg útépítéshez, reptérbővítéshez, s akár metróépítéshez kapcsolódhatnak magyar vállalkozások is, ám benevezhetnek a 4-5 milliárd dollárt kitevő közvetlen beruházásokba is, ha pályáznak a közeljövőben kiírandó sanghaji világkiállítás tenderein. A távol-keleti 1,3 milliárd lelket számoló óriás ország 2010-ben rendezi meg a különleges programot, Sanghaj Budapesten tartózkodó főpolgármester-helyettese szerint nincs okuk tartani a Hannover szindrómától.
Hét magyarországnyi látogatót várnak 2010 májusa és októbere között Sanghaj városának vezetői világkiállításukra, amelynek előkészítését oly annyira komolyan veszik, hogy már most megkezdték a rendezvény nemzetközi előkészítését. Ennek jele, hogy Budapesten találkozott üzletemberekkel és a sajtóval Zhou Yupeng, a 17 milliós kínai világváros főpolgármester-helyettese, szavai szerint tárgyalásait felértékelte Kína államfőjének közelmúltban lezajlott, jó hozadékú látogatása.

A világkiállításra 200 országot várnak, illetve legkevesebb 70 millió vendéget, ám megelőzőleg lebontanak Sanghaj folyójának partján egy lakótelepet és több gyárat, majd az 5 négyzetkilométernyi területen 4-5 milliárd dollárnyi költséggel felépül maga az expo. Ám ennek a beruházási összegnek mintegy tízszeres a tényleges beruházási szükséglet, a főpolgármester-helyettes tájékoztatása szerint addig tíz új metróvonalat a nagyvárosban vezető gyorsforgalmi autópályákat építenek és bővítik a repülőteret. Ez utóbbi is megannyi lehetőséget jelent a külföldi – így a magyar – üzleti köröknek is. A nagy falat persze a világkiállítás közvetlen beruházása, amely tenderek kiírása után eredményez megbízást a vállalatoknak.

Az 1,3 milliárd lelket számláló óriás ország nem tart attól, hogy a hannoveri világkiállítás sorsára jut a sanghaji expo. Ennek záloga a jó előkészítés, a részvevők és a közönség megnyerése: Budapest a főpolgármester-helyettes promóciós programjában az első közép-európai állomás. Zhou Yupeng értelemszerűen a legek világkiállítását ígéri, egyben közölte a tényt: augusztusban írják ki a tendert, s már most tíz nagy cég érdeklődéséről tudnak.

A kínai nagy hallo
2004. 07. 06.

(FigyelőNet) Kína immár nemcsak a lehetetlenségek, hanem a lehetőségek országa is. Jó példa erre a nemrégiben felállított sms-rendőrség és a mobilexportban, illetve a mobilhasználatban elért kínai világelsőség ellentmondása. 

	
Kína mind a mobiltelefon-használók számát, mind az exportált mobilok mennyiségét tekintve világelső. A világ műhelye mindeközben súlyos energiaválsággal küzd, s a politikai rendszer is feszeng az új kihívások súlya alatt: a legfrissebb orwelliánus attrakció az sms-rendőrség felállítása. 

Kisebbségben a kínai vonalasok 

A mobiltelefon-használók száma Kínában május végén elérte a 300 milliót, ami azt jelenti, hogy Kína minden ötödik lakójának van mobilkészüléke. A kínai társadalom olyannyira mobilizálódott, hogy a mobilosok száma már meghaladja a vezetékes táborét, mely csupán 290 milliós. Jellemző a kínai piacra, hogy a mobiltulajdonosok száma havonta körülbelül 6 millióval növekszik. 

Elemzők persze, a növekedés korlátaira is felhívják a figyelmet. A kontinensnyi ország gazdagabb vidékei ugyanis már telítettek, ezért a következő időszakban lassuló növekedésre lehet számítani. A lassulás ellenére sem kell azonban a piac pangásától tartani, annál is kevésbé, mert a kínai mobilosok tábora már tényleg meghaladja a kritikus tömeget. A forgalom méreteit érzékelteti a Xinhua hírszolgáltató közlése, miszerint több mint 220 milliárd sms-t küldtek tavaly Kínában, ami a világ teljes sms-forgalmának körülbelül 55 százaléka.

(Éber hatóság: Kínában hatósági szabályzást vezettek be a mobiltelefonos üzenetek szűrésére. A felügyeleti szervek kiszűrnék a pornográf és tisztességtelen tartalmú üzeneteket. Több elemző szerint azonban a valódi cél a politikai tartalmú üzenetek felügyelete lenne. A megfigyelőrendszer képes megtalálni többek között a "hamis politikai pletykákat" és a "reakciós megjegyzéseket" - jelenti a Riporterek Határok Nélkül elnevezésű csoport sajtóközleménye.)

Börtönvilágból a világ műhelye 

A sokáig csak börtöneiről és az ott robotoltatott olcsó munkaerő kapacitása révén ismert kínai gazdaság a külföldi beruházások nyomán egyre inkább jelen van az igényesebb technológiával előállított termékek piacán. A legfrissebb kínai világelsőség a mobiltelefon-exporthoz kapcsolódik. Kína az év első öt hónapjában 51 millió mobilt exportált, s ezzel világelső a vezeték nélküli készülékek piacán. 

Az exportot egyértelműen a multik Kínába telepített üzemei pörgetik. A kínai GSM-export 67 százalékát a Motorola, a Siemens, a Nokia és az Ericsson készülékei adták, míg a legnagyobb hazai gyártó, a Ningbo csupán 2 százalékkal részesedett a kivitelből. Az export persze a kínai vámhatóságoknak is komoly forrás: az idén 4,9 milliárd dolláros bevételt remélnek a mobilágazatból.

(Energiaéhség: Az ipari forradalom válsághelyzeteket is hoz. A környezeti katasztrófa mellett krónikus energiahiány is fenyegeti az országot. A növekvő ipari kereslet miatt 30 millió kilowatt kapacitás hiányzik a rendszerből. Az ország 31 tartományából 24-ben energiakorlátozásokra és áramszünetekre kell számítani.)

Hol késnek a magyar cégek? 

A kínai piac úgy felissza a beáramló működő tőkét, mint sivatag a vizet. A magyar cégek mintha még nem ismerték volna fel a kiaknázható lehetőségeket. 

Jó alkalmat kínálnak a hangsúlyosabb magyar jelenlétre a 2010-es shanghaji világkiállítás beruházásai. A 4-5 milliárd dolláros projekt megvalósítására 2005 májusában írják ki a nyílt nemzetközi tendereket. Emellett további befektetési lehetőséget jelent a külföldi cégeknek, hogy a megvalósításhoz más, a rendezvényhez szorosan nem kapcsolódó beruházások is szükségesek, amelyek költségei az expo-beruházás összértékének 10 szeresét is elérhetik – mondta nemrégiben Csou Jü-peng (Zhou Yupeng), Sanghaj főpolgármester-helyettese. 

Többek közt szükség van 10 új metróvonalra, a repülőtér bővítésére, az úthálózat fejlesztésére. A magyar vállalkozók számára 2005 augusztusától nyílik lehetőség a pályázatok benyújtására, a projektek magyarországi koordinációját az ITDH Magyar Befektetési és Kereskedelemfejlesztési Kht. végzi. 

Világkiállítás Magyarország nélkül
2004. 09. 06.

(ITDH) A következő világkiállítást Magyarország nélkül rendezik a harmadik legnépesebb japán város, Nagoja vonzáskörzetében. Az Aichi prefektúrában 2005. március 25-én nyíló és szeptember 25-én záró expón, amelynek fő témája a globális harmónia lesz, eddig 127 ország jelezte részvételét. A szervezők legalább 15 millió látogatóra számítanak. A kiállításnak három város ad otthont: Seto, Wagakute és Toyota: az azonos nevű autógyár székhelye.

Magyarország a 2003 márciusi jelentkezési határidőre döntött úgy, hogy lemondja a részvételt. Az akkori kormányszóvivő, Gál J. Zoltán elmondása szerint a kormány a határozatot a nyugat-európai országok távolmaradásával indokolta, illetve azzal, hogy az expólátogatók zöme belföldi lesz. A kabinet álláspontja szerint azonban Japánban olcsóbb módját is lehet találni Magyarország bemutatásának. Kovács László külügyminiszter 2003 májusában, egy fideszes képviselőnek adott írásos válaszában közölte, hogy körültekintő hatásvizsgálat előzte meg a kormány döntését. Az elemzésben az áll, hogy a földrajzi távolság és a japán árszínvonal miatt a világkiállításon való részvétel rendkívül költséges lenne. Kovács elmondta, hogy a kormány kezdeményezett egy költségtakarékosabb részvételt is, Ausztriával közösen, ám az a külügyminiszter szerint az osztrák visszalépés miatt meghiúsult. Az expó honlapján szereplő információ alapján viszont Ausztria mégis ott lesz Japánban: a szervezőbizottság 2003. május 14-én kapta meg az osztrákok részvételi szándékát jelző hivatalos levelet. A résztvevők között összesen 33 európai ország található, köztük nemcsak Franciaország, Németország és Spanyolország, hanem Bulgária, Csehország, Románia és Ukrajna is. Az EU-tagországok közül mindössze négy: Észtország, Lettország, Magyarország és Szlovákia marad távol.

Az egyik részt vevő, Csehország, 300 millió cseh koronát, mintegy 2,3 milliárd forintot fordít a részvételre, ami kevesebb, mint amit az előző, hannoveri világkiállításra költöttek, és nagyjából megegyezik a hannoveri magyar költségekkel. A csehek egyébként ezer négyzetméteres területen képviseltetik magukat a 2005-ös expón, és egyebek között nemzeti nappal, film-, zene és tánchéttel próbálják felhívni magukra a napi átlagosan 81 000 látogató figyelmét.

Közös, régióban való megjelenésre nemcsak a magyarok gondoltak: északi pavilon néven Norvégia, Dánia, Svédország, Finnország és Izland közösen képviselteti magát. A svéd kormányzat mindössze 4 millió 250 ezer koronát, 120 millió forintot áll a költségekből, további 10 millió koronával, 270 millió forinttal az üzleti élet szereplői szállnak be azokba.

A magyar részvételt állítólag támogatták volna a magyarországi japán cégek is, miután az utóbbi években a lehető legmagasabb szintre jutottak az egyébként kiváló japán-magyar diplomáciai, kulturális és gazdasági kapcsolatok. Elemzők szerint azonban a távolmaradás presztízsveszteséget és versenyhátrányt okoz majd Magyarországnak Ázsiával fenntartott viszonyában. Eritreának, Tuvalunak, Kambodzsának, Belizének, Gabonnak, Bangladesnek, Dzsibutinak és a többi részt vevő országnak nem kell ilyesmitől tartania. Úgy látszik, nekik megéri, hogy jobban megismertessék magukat Japánnal és a világgal.
Nagoja-Budapest, 2004. szeptember

Sanghajba 2010-ben elmegyünk

A kormány alapos előtanulmányok és vizsgálatok után döntött úgy, hogy Magyarország ne vegyen részt az aichi világkiállításon - válaszolta kérdésünkre Major István. A Külügyminisztérium nemzetközi gazdasági kérdésekben illetékes helyettes államtitkára elmondta, hogy távolmaradásunkat nemcsak a költségvetési helyzet indokolta, de az akkor, 2003 elején megkérdezett potenciális érintettek - külkereskedők, befektetők, turizmusszervezők és mások - egybehangzóan a részvétel elvetése mellett érveltek. Más a helyzet Sanghajjal - folytatta Major. A rohamosan fejlődő Kína kiemelt figyelmet érdemel, a 2010-es világkiállítás helyszínére pedig már annak építési munkálatai során várják a beruházásokban érdekelt magyar cégeket. Ezt a nyáron Budapesten járt sanghaji főpolgármester-helyettes, Zhou Yupeng is kifejtette. A hétmilliós világváros az exporttól függetlenül is a magyar gazdasági érdeklődés homlokterébe került, szeptember közepén főkonzulátust nyitunk Sanghajban, s az ITDH eddig Pekingben működő kereskedelmi irodája is átteszi oda a székhelyét. (F. J. Gy.)